Lukács Pál (színművész, 1894–1971)
Lukács Pál | |
![]() | |
1950-ben | |
Életrajzi adatok | |
Születési név | Munkácsi Pál |
Művésznév | Paul Lukas |
Született | 1894. május 26.[1] Budapest |
Elhunyt | 1971. augusztus 15. (77 évesen) Tanger |
Házastársa | Gizella "Daisy" Benes (1927–1962), Annette M. Driesens (1963-1971) |
Pályafutása | |
Aktív évek | 1915–1970 |
Tevékenység | színész |
Díjai | |
Oscar-díj | Legjobb férfi főszereplő Őrség a Rajnán (1944) |
Golden Globe | Legjobb férfi főszereplő (filmdráma) Őrség a Rajnán (1944) |
További díjak |
|
Lukács Pál IMDb-adatlapja PORT.hu-adatlap | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lukács Pál témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Lukács Pál, külföldön: Paul Lukas, született: Munkácsi Pál (Budapest, 1894. május 26.[1] – Tanger, 1971. augusztus 15.) Oscar- és Golden Globe-díjas magyar színész.[6]
Életpályája
[szerkesztés]Munkácsi Adolf (1885-ig Steckermann/Schtechermann)[7] szabó és Schneckendorf Mária fiaként született. 1903. július 14-én Lukács János örökbefogadta őt és Júlia nevű nővérét.[8] Eredetileg kereskedő akart lenni.
1914–16-ban az első világháborúban harcolt. 1915–16-ban lépett először fel Kassán, Faragó Ödön társulatában, tagja volt az ottani nemzeti színháznak. Fiatalon láthatta már a közönség Othello és Shylock szerepében, majd 1918-ban a Vígszínházhoz került, s szeptember 14-én lépett színpadra a Pillangókisasszonyban mint Pinkerton. 1918. március 26-án Budapesten, a Erzsébetvárosban feleségül vette Lamprecht Adolfina Auguszta Mária színésznőt, Lamprecht Emil és Bosányi Emilia lányát,[9] majd 1920-ban elváltak.[10] Közben vendégként játszott 1926–27-ben az Andrássy úti Színházban. 1927. május 26-án Budapesten, a Józsefvárosban házasságot kötött Benes Gizellával, Benes Pál Mátyás és Eder Gizella lányával.[11]
1927-ben Adolph Zukor, a Paramount filmvállalat elnöke Hollywoodba hívta. Itt nagy népszerűségre tett szert filmszínészként, 1930-tól már hangosfilmekben játszott. Több mint 60 filmben alakított főszerepet. 1943-ban Oscar-díjjal jutalmazták a Őrség a Rajnán (Watch on the Rhine) című filmben nyújtott alakítását, Kurt Muller szerepét. A Broadway színházaiban is játszott 1937-ben, 1941-ben, 1951-ben és 1955-ben, majd 1953-ban az edinburgh-i fesztiválon is szerepelt. 1962-ben elhunyt felesége, Gizus. 1963-ban egyik főszereplő volt Elvis Presley Acapulcói kaland (Fun In Acapulco) című filmjében. Még ebben az évben feleségül vette Annette M. Driesens-t. 1971-ben nyaralni mentek feleségével Marokkóba, amikor neje váratlanul meghalt. Lukács másnap infarktust kapott, és ő is elhunyt.
Fontosabb színházi szerepei
[szerkesztés]- Linder (Lengyel M.: Tájfun)
- Ocskay László (Herczeg Ferenc: Ocskay brigadéros)
- Sándor (Herczeg Ferenc: Kék róka)
- Rank doktor (Ibsen: Nóra)
Filmográfia
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Sylvia_Sidney_Paul_Lukas_City_Streets.jpg/250px-Sylvia_Sidney_Paul_Lukas_City_Streets.jpg)
- A kihívás – Dr. Nagy (1970)
- Sol Madrid – Capo Riccione (1968)
- Lord Jim – Stein (1965)
- Acapulcói kaland – Maximillian Dauphin (1963)
- The Roots of Heaven (1958)
- Némó kapitány (film, 1954), Aronnax professzor (1954)
- Kim (1950)
- Berlin Express (1948)
- Deadline at Dawn (1946)
- Pokoli kísérlet – Nick Bederaux (1944)
- Bizonytalan dicsőség (1944)
- Őrség a Rajnán – Kurt Muller (1943)
- The Ghost Breakers (1940)
- Londoni randevú – Dr. Hartz (1938)
- Vacsora a Ritzben (1937)
- Szerelemből elégtelen – John Barta (1936)
- Az élnivágyó asszony – Arnold Iselin (1936)
- The Three Musketeers (1935)
- Fiatal asszonyok – Bhaer professzor (1933)
- Rockabye – Antonie de Sola (1932)
- Nagyvárosi utcák (1931)
- Mindenki nője (1930)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b A pesti neológ izraelita egyházközség születési anyakönyve, 1430/1894. folyószám. familysearch.org (angolul) (Hozzáférés: 2018. január 29.)
- ↑ https://www.oscars.org/oscars/ceremonies/1944, 2021. november 19.
- ↑ https://www.goldenglobes.com/history-golden-globes
- ↑ https://www.goldenglobes.com/person/paul-lukas, 2023. március 15.
- ↑ Paul Lukas (angol nyelven). (Hozzáférés: 2023. március 15.)
- ↑ Az egyetlen magyar Oscar-díjasunk (Hozzáférés: 2015. július 29.)
- ↑ Az apa született 1859. augusztus 29-én, a római katolikus vallásra tért Egerben 1884. február 26-án és a keresztségben a János Artúr nevet vette fel. Vezetéknevét a belügyminisztérium 1885. július 31-én 41104. sz. a. kelt engedélye mellett Munkácsira változtatta.
- ↑ HU BFL - IV.1411.b - 1903 - 02864 - Munkácsi
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Bp. VII. ker. állami házassági akv. 350/1918. folyószáma alatt.
- ↑ 37578/1920/2. 2. P Sz. budapesti tszéki ítélet.
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami házassági akv. 617/1927. folyószáma alatt.
Források
[szerkesztés]- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
- Színészkönyvtár
- Lukács Pál. Petőfi Irodalmi Múzeum. (Hozzáférés: 2015. július 29.)
- Szabó Ádám: Humphrey Bogartot is legyőzte az Oscar-díjas magyar színész Fidelio.hu, 2017. 08. 28.
További információk
[szerkesztés]- Lukács Pál a PORT.hu-n (magyarul)
- Lukács Pál az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
- Lukács Pál az Internet Movie Database-ben (angolul)
- Lukács Pál a Rotten Tomatoeson (angolul)
- Film kislexikon. Szerk. Ábel Péter. Bp., Akadémiai Kiadó, 1964.
- Magyar filmesek a világban - Hungarians in film. Szerk. Gelencsér Gábor. Bp., Magyar Filmunió, 1996.
- Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937].
- Magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1981.
- Magyar filmlexikon. Szerk. Veress József. Bp., Magyar Nemzeti Filmarchívum, 2005.
- Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
- Színházi kislexikon. Főszerk. Hont Ferenc, szerk. Staud Géza. Bp., Gondolat, 1969.
- Amerikai magyarok arcképcsarnoka. Főszerk. Tanka László. Szerk. Balás Róbert. Bp., Médiamix Kiadó. 2003.
- Új magyar életrajzi lexikon IV. (L–Ő). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2002. 346. o. ISBN 963-547-414-8