Lőfegyver
Ezt a szócikket némileg át kellene dolgozni a wiki jelölőnyelv szabályainak figyelembevételével, hogy megfeleljen a Wikipédia alapvető stilisztikai és formai követelményeinek. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Lgehumble_1400.jpg/270px-Lgehumble_1400.jpg)
Lőfegyver: a tűzfegyver, valamint az a légfegyver, amelyből 7,5 joule-nál nagyobb csőtorkolati energiájú, szilárd anyagú lövedék lőhető ki; (2004. évi XXIV. törvény alapján)
tűzfegyver: olyan, a törvény mellékletének „A”, „B”, „C” vagy „D” kategóriájában meghatározott eszköz, amelyből a kiterjedő forró gáz tolóereje által meghajtott szilárd anyagú lövedék lőhető ki, kivéve, ha
- a) külön jogszabályban meghatározottak szerint hatástalanították,
- b) riasztásra, jelzésre, életmentésre, állatok leölésére vagy szigonnyal történő halászatra, illetve ipari vagy műszaki célokra tervezték, feltéve, hogy csak az itt megjelölt célokra használják,
- c) muzeális fegyvernek tekinthető;
„A” kategória
- 1. Automata tűzfegyverek.
- 2. Más tárgynak álcázott tűzfegyver.
- 3. Páncéltörő (áthatoló), robbanó, fényjelző vagy gyújtólövedékeket tartalmazó lőszer, valamint az ilyen lőszerhez való lövedék.
- 4. Expanzív (kiterjedő) lövedéket tartalmazó pisztoly- és revolverlőszer, valamint az ilyen lőszerhez való lövedék, kivéve a vadászati vagy sportlövészeti célokat szolgáló lőfegyverhez, a használatukra jogosult személyek számára.
„B” kategória
- 1. Félautomata vagy ismétlő rövid tűzfegyverek.
- 2. Központi gyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek.
- 3. Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, melyek teljes hossza 28 cm-nél rövidebb.
- 4. Félautomata hosszú tűzfegyverek, melyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több lőszer befogadására alkalmas.
- 5. Félautomata hosszú tűzfegyverek, amelyek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több lőszer befogadására nem alkalmas, ha a töltőszerkezet eltávolítható, vagy ha nem biztos, hogy szokásos szerszámokkal a tűzfegyvert nem lehet olyan tűzfegyverré átalakítani, amelynek tölténytára és töltényűrje együttesen háromnál több lőszer befogadására alkalmas.
- 6. Ismétlő és félautomata hosszú tűzfegyverek huzagolatlan, 60 cm-t meg nem haladó hosszúságú csővel.
- 7. Külső formában automata szerkezetű tűzfegyverre hasonlító félautomata tűzfegyverek.
„C” kategória
- 1. A „B” kategória 6. pontjában felsoroltakon kívüli egyéb ismétlő hosszú tűzfegyverek.
- 2. Egylövetű hosszú tűzfegyverek huzagolt csővel.
- 3. A „B” kategória 4-7. pontjaiban felsoroltakon kívüli félautomata hosszú tűzfegyverek.
- 4. Peremgyújtású egylövetű rövid tűzfegyverek, amelyeknek teljes hossza legalább 28 cm.
„D” kategória
Egylövetű hosszú tűzfegyverek huzagolatlan csővel.
A működés és hatásmechanizmus alapján lőfegyver olyan fegyver, ami lövedékkel rendelkezik, tehát a célban kifejteni kívánt hatást a fegyverből, fegyverről ki- vagy lelőhető esetleg elhajítható elem, szerkezet, azaz a lövedék végzi. A lőfegyver gyakorlati szempontból növelt hatásfokú hajítófegyver, de a lövedéket nem közvetlenül emberi erővel, hanem tárolt kémiai vagy mechanikai energiával gyorsítja fel.
Fajtái
[szerkesztés]A lőfegyvereket, a lövedék célba juttatásához szükséges energia létrehozásának elve szerint szokás csoportosítani.
Ezek szerint vannak:
Hideg lőfegyverek
[szerkesztés]Ezt általánosságban véve hideg fegyvernek is nevezik (kevésbé szabatos és félreérthető). Olyan lőfegyvereket nevezünk hideg lőfegyvereknek, amelyeknél a hatáskiváltás, vagy a lövedék célba juttatása nem hőfejlődéssel járó vegyi (kémiai) folyamat eredményeként történik. A hajításhoz szükséges helyzeti energia "tárolása" egyes fegyver-anyagokban történik, a hajítóerőt fizikai tulajdonságaikból eredő, a deformáció során fellépő erők révén fejtik ki a lövedékre.
Ilyenek:
- Csővel nem rendelkező hideg lőfegyverek: csúzlik, hajítógépek, íjak, parittyák, számszeríjak.
- Csővel rendelkező hideg lőfegyverek: fúvócsövek (például szabarkán), légaknavetők, légpisztolyok, légpuskák, paintball-markerek, szélpuskák.
Meleg- / tűzfegyverek
[szerkesztés]Olyan fegyvereket nevezünk tűzfegyvereknek, amelyek a lövedék kilövéséhez szükséges energiát valamilyen hőfejlődéssel járó kémiai folyamat (égés, vagy robbanás) révén nyerik. Az ekkor keletkező magas hőmérsékletű, nagy térfogatigényű gáz fejti ki a lövedékre azt a tolóerőt, ami a fegyverből vagy fegyverről való kilövéshez szükséges.
Ilyenek:
- Csővel nem rendelkező, reaktív hajtású tűzfegyverek: rakéták és robotrepülőgépek.
- Csővel rendelkező, reaktív hajtású tűzfegyverek: kézi gránátvetők, kézi rakétafegyverek, rakétapóthajtású lőszerrel működő lövegek
- Csővel rendelkező tűzfegyverek, azaz csöves tűzfegyverek:
- Kézi csöves tűzfegyverek: gépkarabélyok, géppisztolyok, géppuskák, karabélyok, kurtályok, mordályok, muskéták, pisztolyok, puskák.
- Közepes és nehéz csöves tűzfegyverek: a különféle lövegek (ágyúk, tarackok, ágyútarackok, tarackágyúk, mozsarak, aknavetők, vasúti lövegek stb.).
Méret szerinti felosztás
[szerkesztés]- A kézi lőfegyvereket a magyar jog méret szerint is megkülönbözteti:
- Hosszú lőfegyver: olyan lőfegyver, amelynek csöve meghaladja a 30 cm hosszúságot, vagy amelynek teljes hossza meghaladja a 60 cm-t
- Rövid lőfegyver: olyan lőfegyver, amelynek csöve nem haladja meg a 30 cm hosszúságot, és teljes hossza sem haladja meg a 60 centimétert
Vonatkozó rendeletek
[szerkesztés]Hatályos magyar jogszabályok: 2004. évi XXIV. törvény a lőfegyverekről és lőszerekről, valamint a 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendelet a fegyverekről és lőszerekről. Ezeket kissé módosította és véleményezte a 9/2007 (III. 7.) AB határozat. Bővebben lásd: Magyar fegyverjogi szabályozások.
Források
[szerkesztés]Folyóirat-cikkek
[szerkesztés]- Klabacsek Gyula: Egy kis rendszertan, 1. rész (Kaliber 1999. június – 14. szám, 48-51. o.)
További információk
[szerkesztés]- Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet Fegyverszakértői Laboratórium
- Csillag Ferenc: A kézi lőfegyverek és a hadművészet; Zrínyi, Bp., 1965
- Kováts Zoltán: Fegyvervizsgálat Magyarországon. 1892–1972 / 80 éves a polgári kézi lőfegyverek vizsgálata Magyarországon. 1892–1972; s.n., Bp., 1973
- Kováts Zoltán–Nagy István: Kézi lőfegyverek. Típuskönyv; Zrínyi, Bp., 1986
- Vladimír Dolínek: Kézi lőfegyverek a bodzapuskától a revolverig; ford. Kovács Melinda; Új Ex Libris, Bp., 2000
- Anthony North–Ian V. Hogg: Lőfegyverek könyve; ford. Kiss Tamás; Alexandra, Kozármislény, 1992
- A. E. Hartink: Antik lőfegyverek enciklopédiája; ford. Kiss Tamás; Gabo, Bp., 2004
- Chris McNab: A fegyverek nagykönyve. Az antik, katonai és sportfegyverek története; ford. Izsóf Gábor, Németh Balázs, Vass Gábor; Totem, Bp., 2005
- 1000 lőfegyver. A kezdetektől napjainkig; ford. Béresi Ákos; Alexandra, Pécs, 2008
- Náhlik András: Fegyvertan és ballisztika; NyME EMK NTI–Mezőgazda, Sopron–Bp., 2008
- Will Fowler–Patrick Sweeney: Puskák és sorozatlövő kézi lőfegyverek nagy enciklopédiája; ford. Kőrös László; Kossuth, Bp., 2009
- Farkas Tivadar: Lőfegyverek rendszertana, 1-2.; szerzői, Bp., 2009
- Haderők és hadviselés az elöltöltő fegyverek korában. A fegyvergyártás, a fegyverzet és a haderőszervezés hatása a hadművészet fejlődésére; tan. Turcsányi Károly et al.; HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Bp., 2015
- Hegyi István–Kovács István: Amit a fegyverismereti vizsgán tudni kell; 10. átdolg. kiad.; Hubertus Kft., Bp., 2020