Ethnologue
Az Ethnologue (teljes angol címén: Ethnologue: Languages of the World, azaz „Etnológus: A világ nyelvei”) nyomtatott és internetes formában is elérhető nyelvkatalógus.[1] Kibocsátója a SIL International (korábban ismert nevén Summer Institute of Linguistics, „Nyári Nyelvi Intézet”) keresztény nyelvészeti szolgáltató szervezet, melynek célja a kevésbé ismert nyelvek tanulmányozása a nyelv fejlődésének elősegítésére, valamint hogy – az adott nyelv beszélőivel együttműködve – beszélőiket saját nyelvükön írt Bibliával lássa el.[2] A Linguasphere Observatory Register mellett jelenleg a legteljesebb elérhető adatbázis a világ nyelveiről.
Rövid történet
[szerkesztés]A 2009-ben kibocsájtott 16. kiadás 7358 nyelv adatait tartalmazza (szemben a 2005-ös 15. kiadás 6912, és a 2000-es 14. kiadás 6809 nyelvével). Megadja a beszélők számát, földrajzi területét, dialektusait, a nyelvek neveit (az adott nyelv elsődleges nevén kívül felsorolja a nyelvnek a beszélői által, a hivatalos kormányzati szervek, a külföldiek és a szomszédos népek által használt neveit, valamint a történelem során használt különféle elnevezéseit is), valamint egyéb részleteket (pl. kölcsönös érthetőség százalékos aránya a főbb rokon nyelvekkel, az adott nyelven elérhető bibliák). A kiadvány írói szociolingvisztikai módszerekkel határozzák meg, hogy mi tekinthető külön nyelvnek, és mi csak dialektusnak.[3] Az Ethnologue ebben az ISO 639-3 szabvány kritériumait használja, mely elsősorban a kölcsönös érthetőségen alapszik.[4]
1984-ben az Ethnologue hárombetűs kódrendszert vezetett be az egyes nyelvek azonosítására, az úgynevezett SIL-kódot. A korábbi ISO 639-1 szabványnál ez az új kódrendszer jóval átfogóbb volt. A 14. kiadás már 7148 nyelv kódjait tartalmazta, amelyek általában nem egyeztek meg az újabb nemzetközi szabvány, az ISO 639-2 kódjaival. 2002-ben az Ethnologue-ot felkérték, hogy az ISO-val (International Organization for Standardization), a nemzetközi sztenderdek kialakítására létrehozott szervezettel együtt dolgozva hozzanak létre most már egységes kódrendszert. Az Ethnologue ma is az e munka eredményeként létrejött kódrendszert, az ISO 639-3-at használja. A 15. kiadásban már 7229 kód szerepelt. A kiadvány semlegességét néha vitatják, néha dicsérik.
Az Ethnologue nyelvcsaládjai
[szerkesztés]Az alábbiakban az Ethnologue nyelvmutatójának tizenhatodik kiadásában szereplő nyelvcsaládok listája olvasható,[5] a kontinens megadásával és az Ethnologue mutatója alapján a nyelvcsaládba tartozó nyelvek számával kiegészítve. A besorolt nyelvek mellett az Ethnologue számon tart 50 szigetnyelvet és 73 besorolatlan természetes nyelvet, továbbá 1 mesterséges, 82 kreol, 17 pidzsin, 130 jel- és 23 közvetítőnyelvet is.[5]
Nyelvcsalád | Kontinens | Nyelvek száma |
---|---|---|
afroázsiai | Afrika/Ázsia | 374 |
algonkin | Észak-Amerika | 44 |
altaji | Európa/Ázsia | 66 |
amto-muszan | Ausztrálázsia | 2 |
andamán | Ázsia | 13 |
andoki | Dél-Amerika | 2 |
arafundi | Ausztrálázsia | 3 |
araukán | Dél-Amerika | 2 |
arava | Dél-Amerika | 5 |
aravak | Dél-Amerika | 59 |
Arutani–Sape | Dél-Amerika | 2 |
Australian | Ausztrálázsia | 264 |
Austro-Asiatic | Ázsia | 169 |
Austronesian | Ázsia/Ausztrálázsia | 1257 |
Aymaran | Dél-Amerika | 3 |
Barbacoan | Dél-Amerika | 7 |
baszk | Európa | 1 |
Bayono–Awbono | Ausztrálázsia | 2 |
Border | Ausztrálázsia | 15 |
Cahuapanan | Dél-Amerika | 2 |
Central Solomons | Ausztrálázsia | 4 |
Chapacura-Wanham | Dél-Amerika | 5 |
Chibchan | Dél-Amerika | 21 |
Chimakuan | Észak-Amerika | 1 |
Choco | Dél-Amerika | 12 |
Chon | Dél-Amerika | 2 |
Chukotko-Kamchatkan | Ázsia | 5 |
Chumash | Észak-Amerika | 7 |
Coahuiltecan | Észak-Amerika | 1 |
dél-kaukázusi | Ázsia | 5 |
dravida | Ázsia | 85 |
East Geelvink Bay | Ausztrálázsia | 11 |
East New Britain | Ausztrálázsia | 7 |
Eastern Trans-Fly | Ausztrálázsia | 4 |
Eskimo–Aleut | Észak-Amerika | 11 |
északnyugat-kaukázusi | Európa/Ázsia | 34 |
Guahiban | Dél-Amerika | 5 |
Gulf | Észak-Amerika | 4 |
Harakmbet | Dél-Amerika | 2 |
Hibito–Cholon | Dél-Amerika | 2 |
Hmong–Mien | Ázsia | 38 |
Hokan | Észak-Amerika | 23 |
Huavean | Észak-Amerika | 4 |
indoeurópai | Európa/Ázsia | 439 |
Iroquoian | Észak-Amerika | 9 |
Japonic | Ázsia | 12 |
Jivaroan | Dél-Amerika | 4 |
kaddó | Észak-Amerika | 5 |
kajova-tano | Észak-Amerika | 6 |
karib | Dél-Amerika | 31 |
Katukinan | Dél-Amerika | 3 |
Kaure | Ausztrálázsia | 4 |
keresz | Észak-Amerika | 2 |
koiszan | Afrika | 27 |
kvomtari | Ausztrálázsia | 10 |
Lakes Plain | Ausztrálázsia | 20 |
Left May | Ausztrálázsia | 2 |
Lower Mamberamo | Ausztrálázsia | 2 |
Lule–Vilela | Dél-Amerika | 1 |
Macro-Ge | Dél-Amerika | 32 |
Mairasi | Ausztrálázsia | 3 |
maja | Észak-Amerika | 69 |
Maku | Dél-Amerika | 6 |
Mascoian | Dél-Amerika | 5 |
Mataco–Guaicuru | Dél-Amerika | 12 |
Maybrat | Ausztrálázsia | 2 |
mihe-zoke | Észak-Amerika | 17 |
miszumalpa | Észak-Amerika | 4 |
Mongol-Langam | Ausztrálázsia | 3 |
Mura | Dél-Amerika | 1 |
muszkogi | Észak-Amerika | 6 |
na-dene | Észak-Amerika | 46 |
nambikvara | Dél-Amerika | 7 |
niger-kongói | Afrika | 1532 |
nílus-szaharai | Afrika | 205 |
Nimboran | Ausztrálázsia | 5 |
North Bougainville | Ausztrálázsia | 4 |
North Brazil | Dél-Amerika | 1 |
Oto-Manguean | Észak-Amerika | 177 |
pano | Dél-Amerika | 28 |
pano-takana | Dél-Amerika | 6 |
Pauwasi | Ausztrálázsia | 5 |
Peba–Yaguan | Dél-Amerika | 2 |
penuti | Észak-Amerika | 33 |
Piawi | Ausztrálázsia | 2 |
Quechuan | Dél-Amerika | 46 |
Ramu – Lower Sepik | Ausztrálázsia | 32 |
Salishan | Észak-Amerika | 26 |
Salivan | Dél-Amerika | 3 |
Senagi | Ausztrálázsia | 2 |
sentani | Ausztrálázsia | 8 |
Sepik folyó vidéki | Ausztrálázsia | 56 |
sino-tibeti | Ázsia | 449 |
Sko | Ausztrálázsia | 7 |
Somahai | Ausztrálázsia | 2 |
South Bougainville | Ausztrálázsia | 9 |
South-Central Papuan | Ausztrálázsia | 22 |
sziú | Észak-Amerika | 17 |
Tai–Kadai | Ázsia | 92 |
Tarascan | Észak-Amerika | 2 |
Tequistlatecan | Észak-Amerika | 2 |
Tor–Kwerba | Ausztrálázsia | 24 |
Torricelli | Ausztrálázsia | 56 |
Totonacan | Észak-Amerika | 12 |
Trans–New Guinea | Ausztrálázsia | 477 |
Tucanoan | Dél-Amerika | 25 |
Tupi | Dél-Amerika | 76 |
uráli | Európa/Ázsia | 37 |
Uru–Chipaya | Dél-Amerika | 2 |
Uto-Aztecan | Észak-Amerika | 61 |
Wakashan | Észak-Amerika | 5 |
West Papuan | Ausztrálázsia | 23 |
Witotoan | Dél-Amerika | 6 |
Yanomam | Dél-Amerika | 4 |
Yele – West New Britain | Ausztrálázsia | 3 |
Yeniseian | Ázsia | 2 |
Yuat | Ausztrálázsia | 6 |
Yukaghir | Ázsia | 2 |
Yuki–Wappo | Észak-Amerika | 2 |
Zamucoan | Dél-Amerika | 2 |
Zaparoan | Dél-Amerika | 7 |
A 15. kiadás felépítése
[szerkesztés]- Contents – Tartalomjegyzék (5. oldal)
- Abbreviations – Rövidítésjegyzék (6. oldal)
- Introduction – Bevezetés (7–13. oldal)
- Statistical Summaries – Statisztikai táblázatok (15–36. oldal)
- Part I. Languages of the World – I. rész: A világ nyelveinek katalógusa, földrészenként, országonként (37–672. oldal)
- Part II. Language Maps – II. rész: Nyelvi térképek (673–887. oldal)
- Part III. Indexes – III. rész: Mutatók (889–1272. oldal)
- Language Name Index – Nyelvnévmutató (891–1229. oldal)
- Language Code Index – A nyelvek hárombetűs kódjainak mutatója (1231–1270. oldal)
- Country Index – Országnévmutató (1271–1272. oldal)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A két változat megegyezik.
- ↑ Archivált másolat. [2005. november 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. augusztus 11.)
- ↑ Az előszó szerint: "Not all scholars share the same set of criteria for what constitutes a 'language' and what features define a 'dialect."
- ↑ Archivált másolat. [2013. február 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. augusztus 17.)
- ↑ a b http://www.ethnologue.com/family_index.asp
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Web version of The Ethnologue – Az Ethnologue internetes változata
- Review of the 15th edition, by Ole Stig Andersen Archiválva 2005. október 26-i dátummal a Wayback Machine-ben (Danmarks Radio)
- How Linguists and Missionaries Share a Bible of 6,912 Languages (New York Times)
- Mapping Between ISO 639 and the SIL Ethnologue: Principles Used and Lessons Learned