Dobozy Imre (író)
Dobozy Imre | |
![]() | |
A Fiatal Írók Találkozóján 1979-ben Bahget Iskander felvétele | |
Született | 1917. október 30.[1] Vál[2] |
Elhunyt | 1982. szeptember 23. (64 évesen)[1] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása | |
Tisztsége |
|
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
Írói pályafutása | |
Jellemző műfajok | vers, tanulmány, regény, elbeszélés, forgatókönyv |
Első műve | Június (versek, 1938) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dobozy Imre témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Dobozy Imre (Vál, 1917. október 30. – Budapest, 1982. szeptember 23.) Kossuth- és József Attila-díjas magyar író, újságíró.
Életpályája
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Dobozy_Imre_s%C3%ADrja.jpg/250px-Dobozy_Imre_s%C3%ADrja.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/DobozyImre_SztIstv%C3%A1nPark15.jpg/250px-DobozyImre_SztIstv%C3%A1nPark15.jpg)
1935-től tanárképzőbe járt, majd könyvelő volt a Hitelbanknál. Részt vett a falukutató mozgalomban. 1942–1943 között katona volt. 1944-ben ismét bevonult, átállt a szovjet hadsereghez. 1945-től a Buda környéki járás MKP-titkára volt. 1947–1959 között a Szabad Föld, a Szabad Nép és a Népszabadság munkatársa. 1959-1973 között a Magyar Írók Szövetségének főtitkára, 1975–1981 között elnöke volt. 1961–1963 között az Élet és Irodalom főszerkesztője. A Fiumei Úti Sírkertben, a nagy munkásmozgalmi parcellában temették el.[3]
Költészete
[szerkesztés]Verseit a Válasz, a Pesti Hírlap, az Új Idő közölte; kötetben is megjelentek (Június, 1938) . Írt a századvégi agrármozgalomról (Azért a víz az úr, 1950) . A riportszociográfia műfajának megújításával kísérletezett (Túrkeve, 1951; Az új Túrkeve, 1952) . 1956 után a drámai helyzeteket is derítő humorral számolt be a TSZ-szervezések újabb fordulóiról (Tegnap és ma, 1960; Hegyoldal, 1961) . Írásainak másik nagy témaköre a második világháború. Kötelező jellegű váltakozása (A fegyverek beszéltek, 1955) után gazdagon, önéletrajzi elemekkel dúsítva eleveníti meg a háborús életet. Nemzeti lelkiismeret-vizsgálatot tart a Kedd, szerda, csütörtök (1967) lapjain, köztük az önironikus A tizedes meg a többiek (1965) című filmen és színpadon is sikeres kalandregényében. A Hatalom nélkül (1979) és az A lét alatt (1981) című regényei a háborút követő korszak politikai harcait beszélik el. Drámaíróként az 1956-os eseményekről a hivatalos következményeket kielégítő Szélviharral jelentkezett (1958, ebből film is készült; Tegnap) . A Holnap folytatjuk (1963) az értelmiség helyzetéről beszél. Az Eljött a tavasz (1969) a nemzeti és történelmi önvizsgálat drámája. Műveit több külföldi színház is bemutatta. Filmforgatókönyveket is írt (Zápor; 1960, Hattyúdal; 1964) .
Művei
[szerkesztés]- Június. ifj. Ambrózy Ágoston, Békeffy Gábor, Dobozy Imre, Puszta Sándor, Rolla Margit, cserei Szász László, Taksonyi Pál, Turbók Gyula versei; Bartha Miklós Társaság, Bp., 1941
- Két világháború; Szikra, Bp., 1947 (Szabad Föld téli esték könyvei)
- A parasztság küzdelmei a Horty-rendszer alatt; MKP Országos Oktatási Osztálya, Bp., 1947 (Oktatási füzetek Falusi tanfolyam Politikai ismeretek)
- A parasztság jelene és jövője; Szikra, Bp., 1948 (Szabad Föld téli esték könyvei)
- A magyar demokrácia három éve; Országos Szabadművelődési Tanács, Bp., 1948 (A szabadművelődés kis könyvtára)
- Műtrágyázás – jobb termés; Országos Tervhivatal, Bp., 1948
- A feketeéri táblás; Dolgozó Parasztok Országos Szövetsége, Bp., 1949
- Új élet a reménypusztai "Új élet" termelőcsoportban; Athenaeum, Bp., 1950 (Mezőgazdasági kiskönyvtár)
- "Azért a víz az úr". Századvégi agrármozgalmak Magyarországon; Athenaeum, Bp., 1950
- Túrkeve; Művelt Nép, Bp., 1951
- Új vetés nő a Kunságon; Művelt Nép, Bp., 1951
- Az új Túrkeve; Művelt Nép, Bp., 1952
- A szent kút; Művelt Nép, Bp., 1952
- Tavaszi szél; Országos Béketanács, Bp., 1952 (Békebizottságok kiskönyvtára)
- Felhő és napsütés; Művelt Nép, Bp., 1953
- Pártmunka egy nyírségi termelőszövetkezetben Sóstóhegy; Szikra, Bp., 1954
- Így harcolnak Dégen a mezőgazdaság felvirágoztatásáért, a jólétért; Szikra, Bp., 1954
- Más kézben a fegyver; Belügyminisztérium Országos Rendőrkapitányság Politikai Osztálya, Bp., 1955?[4]
- Moszkvai utazás; Szikra, Bp., 1955
- A fegyverek beszéltek. Szerencsés Ferenc naplója; Szikra, Bp., 1955 (Érdekes könyvek)
- Mindennapi történetek; Szikra, Bp., 1956
- Este az alvégen; Szikra, Bp., 1956
- A tapolcai vár; Kossuth, Bp., 1957
- Szélvihar. Dráma; rendezői tan. Kemény György, a díszletterv. Blanár György; Népművelési Intézet, Bp., 1958 (Színjátszók kiskönyvtára)
- Tanya a viharban (filmforgatókönyv, 1958)
- Tegnap és ma. Regény és elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1960
- Virrad (filmforgatókönyv, 1960)
- Zápor (filmforgatókönyv, 1960)
- Hegyoldal. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1961
- Holnap folytatjuk. Színmű; Szépirodalmi, Bp., 1963
- Hattyúdal (filmforgatókönyv, 1964)
- Váltás (filmforgatókönyv, 1964)
- Az idegen ember (TV-film, 1964)
- Két találkozás (TV-film, 1965)
- A tizedes meg a többiek (filmforgatókönyv, 1965)
- Mai magyar drámák / Dobozi Imre: Szélvihar / Darvas József: Kormos ég; Szépirodalmi, Bp., 1965 (Diákkönyvtár)
- Egy nap a paradicsomban (TV-film, 1967)
- Kedd, szerda, csütörtök; Szépirodalmi, Bp., 1966
- Eljött a tavasz. Dráma; Szépirodalmi, Bp., 1969
- Szemtől szembe (novella, 1970)
- A tizedes meg a többiek / Kedd, szerda, csütörtök; Szépirodalmi, Bp., 1969 (A Magvető és a Szépirodalmi Könyvkiadó zsebkönyvtára)
- A királylány zsámolya; s.n., Bp., 1974 (Kozmosz könyvek)
- Ősztől tavaszig / Eljött a tavasz / Holnap folytatjuk / Szélvihar; Szépirodalmi, Bp., 1974
- A tizedes meg a többiek / Elbeszélések / Kedd, szerda, csütörtök; Magvető–Szépirodalmi, Bp., 1975 (30 év)
- Hatalom nélkül. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1979
- Váratlan hangverseny; vál. Tóth Gyula; Zrínyi, Bp., 1987
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- József Attila-díj (1952, 1954)
- A Munka Érdemrend arany fokozata (1954, 1970)
- Fegyverrel a Hazáért (1954)
- Szolgálati Érdemrend (1954)
- Munka Érdemrend (1956)
- Kossuth-díj (1959)
- SZOT-díj (1964)
- A Haza Szolgálatában (1969)
- A Munka Érdemrend arany fokozata (1970)
- A Magyar Népköztársaság Zászlórendje (1975)
- Szocialista Magyarországért Érdemrend (1977)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b BnF források (francia nyelven)
- ↑ Petőfi Irodalmi Múzeum névtér, 2023. május 9., PIM51701
- ↑ 06.2 12-0 Nagy munkásmozgalmi parcella. fszek.hu (Hozzáférés ideje: 2016. február 21.)
- ↑ https://moly.hu/konyvek/dobozy-imre-mas-kezben-a-fegyver
Források
[szerkesztés]- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
További információk
[szerkesztés]- Kortárs magyar írók
- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- Dobozy Imre a PORT.hu-n (magyarul)
- Dobozy Imre az Internet Movie Database oldalon (angolul)
- Kádár János koccint Dobozy Imrével, server2001.rev.hu