Czölder Dezső
Czölder Dezső | |
Született | 1875. szeptember 9. Gölnicbánya |
Elhunyt | 1933. szeptember 2. (57 évesen) Budapest |
Foglalkozása | festőművész |
Sírhelye | Farkasréti temető (felszámolták)[1] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Czölder Dezső témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Czölder Dezső Ottó (Gölnicbánya, 1875. február 9.[2] - Budapest, 1933. szeptember 2.) festő.
Élete
[szerkesztés]Szülei a merényi születésű Czölder Lajos orvos és Wolf Aurélia voltak.
Tanulmányait 1896-tól Budapesten a Mintarajziskolában és Velencében végezte. Előbb az Adriai-tenger partján működött, de több évig az Egyesült Államokban alkotott. Végül Budapesten telepedett le.
Valószínűleg szolgált az első világháború olasz frontján. Tájképei nagy részének tárgya az Adriai tenger partvidéke, a karszti harcterek, az északi és erdélyi Kárpátok, az Alföld és a Bánság, de észak-amerikai, afrikai és Budapest környéki képeket is festett, nagyrészt idealizáló színekkel. Arcképeket is alkotott. A művészeti életben alig vett részt, de több gyűjteményes kiállítása volt Budapesten. Április 6-án temették el Budapesten.
Művei
[szerkesztés]- 1925 körül Nyár a Duna-parton
- A cirkvenicai olajfasétány
- A fiumei temető
- A lovránai temető
- Az olasz frontról I-III
- Barlang a tengerparton
- Doberdó
- Esti hangulat a cirkvenicai Therápia előtt
- Juliskaháza az Anna-tóval, Bácsalmás mellett
- Karszt az Adria mellett
- Kis Magyar falu
- Naplemente az Alföldön
- Napnyugta az Adrián
- Nádas a befagyott Mostonga-tavon
- Őszi park
- Park
- Quarnero partján
- Régi villa a Quarnero partján
- Sziklahasadék az Adria partján
- Tengerparti sziklák
- Tersatto vára
Írásai
[szerkesztés]- 1926 Alföldi kirándulás. In: Ország-Világ 47/12, 92-93.
- 1926 Barangolások az Adrián. In: Gonda Béla (szerk.): A Tenger 16.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Majovszky Pál 1933 (szerk.): Magyar Művészet 9, 153.
- Gutenberg Nagy Lexikon 8, 177.
- 1937 Uj Idők Lexikona 7-8, 1581.
- kieselbach.hu
- webumenia.sk
További információk
[szerkesztés]- 1923 Ország-Világ 44/22, 257-258 (május 27.)