Beriszló Péter
Beriszló Péter | |
Veszprémi püspök | |
Trogir: Tomiszláv (Beriszló Péter) püspök és horvát bán (Ivan Meštrović, 1938) | |
Született | 1475 Trogir |
Elhunyt | 1520. május 20. (44-45 évesen) Korenica |
Felekezet | római katolikus egyház |
Beriszló Péter a Catholic Hierarchy-n | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Beriszló Péter témájú médiaállományokat. |
Beriszló Péter horvátul Petar Berislavić, szláv: Tomislav (Trau (Trogir), 1475 körül – Korenica mellett, 1520. május 20.) horvát bán, veszprémi püspök, az oszmán-törökök elleni harcok egyik jeles hadvezére. Azon kevesek közé tartozott, akik komolyan kezelték az Oszmán Birodalom terjeszkedését és tettek a török elleni védekezés megszervezésére.
Élete
[szerkesztés]Származása
[szerkesztés]Dalmáciában született, a régi patrícius Beriszló családban, Beriszló Iván és Sztatileo Magdolna gyermekeként. Fiatalkorában rokoni kapcsolatai révén Magyarországra jutott, s Várdai Pál kalocsai érsek udvarába került, ahol 1500-tól 1512-ig kanonok, majd bodrogi főesperes, 1500-tól 1507-ig hájszentlőrinci prépost.
Politikai pályája
[szerkesztés]Politikai csillaga 1502-ben emelkedett, amikor II. Ulászló titkára lett és a királyi kancelláriában hivatalnoki tisztséget töltött be. Kezdetben Bakócz Tamás esztergomi érsek híve volt, de Bakócz szorgalmazta a török ellen a Velencével való kapcsolatok minél szorosabbra való fűzését. Beriszló ezzel szemben határozottan ellene volt a tengeri köztársaságnak, mert úgy látta, hogy Velence uralmát akarja kiterjeszteni Dalmáciára, Boszniára és Horvátországra. Emiatt fokozatosan szembekerültek egymással.
1513 előtt diplomáciai feladatokat látott el. Volt követségben I. Miksa német-római császárnál 1511-ben, háromízben Rómában (1502, 1508, 1511) VI. Sándor, III. Piusz és II. Gyula pápáknál, valamint Velencében 1504-ben és 1508-ban Leonardo Loredano dózsénál. Thurzó Jánossal 1510-ben Lengyelországba küldték II. Zsigmond Ágost királyhoz. Mindegyik esetben török-elleni harchoz kért támogatást.
Egyházi pályafutása
[szerkesztés]1507-ben kinevezték székesfehérvári prépostnak, majd 1511-ben, vagy 1512-ben lett Veszprém püspöke, egy év múlva horvát bánná választották, ezzel egyidejűleg vránai perjel, valamint zenggi kapitány, majd 1516-ig kincstartó és jajcai bán is volt.
Török-ellenes harcai
[szerkesztés]Báni kinevezésétől kezdve vetette bele magát a törökök elleni harcokba. 1513-ban a horvát, bosnyák és szerb katonák élén harcba kezdett a törökök ellen Boszniában, akiknek betörései ekkor újultak ki. Ez volt az ún. kis háború, mely nagyrészt horvát területen zajlott. Ekkor már Szapolyai János híve volt, s augusztusban a dubicai ütközetben Ferenc nevű testvérével, aki ekkor még jajcai bán volt, levert egy nagyobb török sereget. A győzelmet X. Leó pápa is értékelte, s pénzt, lőszert és gabonát küldött neki. 1517-ben Zrínyi Miklóssal felmentette Jajcát.
Megpróbálta elnyerni a zágrábi püspöki széket, de ezt Bakócz megakadályozta és helyette Erdődi Simont ültették oda. Beriszló Péter veszprémi székesegyház altemplomában levő síremlékenek felirata szerint a zágrábi helyett a trogiri püspökséget nyerte el.
1520 májusában a betörő török ellen a Bihács mellett korenicai csatában üldözőbe vette a menekülő lovasokat, akiket utolért, de a harcban életét vesztette. A csata után Bihácson helyezték örök nyugalomra nagy sajnálattal, mivel úgy látták, hogy Nándorfehérvárt képes lett volna felmenteni 1521-ben a törökök ostroma alól.
Szabadkai Mihály költő még életében megverselte törökellenes harcait.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/44/Beriszl%C3%B3_P%C3%A9ter_s%C3%ADrk%C3%B6ve_a_veszpr%C3%A9mi_Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_altemplom%C3%A1ban.jpg/180px-Beriszl%C3%B3_P%C3%A9ter_s%C3%ADrk%C3%B6ve_a_veszpr%C3%A9mi_Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_altemplom%C3%A1ban.jpg)
In Memoriam Beriszló Péter
[szerkesztés]A veszprémi Szent Mihály-székesegyházról szóló idegenforgalmi kiadvány 76. oldalán a szerzők a következőket jegyzik fel:
„...Az altemplom déli oldalán a közelmúltban megtalált és kiegészített reneszánsz sírkő látható. Alatta nyugodott egykor az 1520-ban a törökök ellen hősi halált halt trogiri Beriszló Péter, veszprémi püspök. Címeres sírkövének latin nyelvű felirata:
- PETRO BERISLO AERARY REGY PRAEFECTO DALMATIAE CROATIAE ET BOZNAE BANO OPTIMO PRAESULI AC OPTIMO IMPERÁTORI AMOR SUBDITORUM STATUIT SINODO ANNI MDXXV
(Beriszló Péter királyi kincstartónak, Dalmácia, Horvátország és Bosznia bánjának, a kiváló püspöknek és kitűnő hadvezérnek állította az alattvalók szeretete a káptalan által az 1525. évben)....."
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/BERISZLO3948_KT081002.jpg/150px-BERISZLO3948_KT081002.jpg)
Források
[szerkesztés]- Fani Celio Cega: Trogir (Geschichte, Kultur, Kunst, Naturschönheiten / p. 64.) – 2006. Turisticka naklada Zagreb – ISBN 953-215-051-X
- Balassa L. – Kralovánszky A.: Veszprém / p. 76. – 1982. Bp. Panoráma K. – ISBN 963-243-226-6
- Antun Travirka: Dalmatien – 2008. Forum Zadar – ISBN 978-953-179-713-9
- Dr. Pandula Attila: Beriszló Péter (1475-1520) Veszprémi püspök, horvát bán, királyi kincstartó
További információk
[szerkesztés]- Markó László: A Magyar Állam Főméltóságai Szent Istvántól napjainkig, Magyar Könyvklub, Budapest 1999. ISBN 963-547-085-1
- Kereső.hu – Beriszló Péter
Előde: Isvalies Péter |
Veszprémi püspök
1512–1520 |
Utóda: Várdai Pál |