פולקלור
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Pieter_Brueghel_the_Elder_-_The_Dutch_Proverbs_-_Google_Art_Project.jpg/300px-Pieter_Brueghel_the_Elder_-_The_Dutch_Proverbs_-_Google_Art_Project.jpg)
המונח פוּלקלוֹר (באנגלית: folklore, הלחם של המונחים folk שמשמעותו עם, ו-lore שמשמעותו מסורת או לימוד בעל פה) הוא מונח שטבע החוקר האנגלי ויליאם ג'ון ת'ומס (אנ') (William John Thoms) בשנת 1846, כאשר ייסד את תחום הפולקלור כתחום אקדמי. חקר הפולקלור עוסק בהעברה של מסורות עממיות בצורות מגוונות כגון מנהגים, מאכלים תרבותיים, שירה, לבוש, אמנות, סיפורי עם, לשון, וכדומה. הפולקלור התפתח במקביל למדינות הלאום, התיעוש, והמודרניזציה. התפתחות הלאומים באה יחד עם התפתחויות בזהות עממית וסיפורי עם. התפתחות התיעוש הפך את מעבר המידע הפולקלוריסטי לזמין יותר.[1]
לפולקלור שני ז'אנרים עיקריים:
- ז'אנרים מינוריים: הכוללים יצירות עממיות זעירות, כגון בדיחות, חידות ופתגמים.
- ז'אנרים מז'וריים: הכוללים יצירות מלאות, כגון סיפור ושירה.
חקר הפולקלור מכונה פולקלוריסטיקה. ב-1960, ארגון אונסק"ו הכריז על ה-6 באוגוסט כיום הפולקלור הבינלאומי.[2]
הפולקלור הוא ביטוי לתרבות, אך יש ויכוח על הדיסציפלינה האקדמית אליה הוא משתייך. ניתן לראות את הפולקלור כחלק מתחום האנתרופולוגיה, או כחלק מתחום הספרות, אולם אף אחת מהדיסציפלינות הללו לא מוכנה "לאמץ" אותו.[3] יש הצדקה לכך שהפולקלור ייכלל בכל אחת מהן, אך הוא מתאים לכל אחת מהן רק באופן חלקי. בניגוד לאנתרופולוגיה, שבה המחקר מתייחס למרכיבים ממוסדים יותר בתרבויות אנושיות (כלכלה, פוליטיקה, דת וכדומה), חקר הפולקלור מתייחס להיבטים היום-יומיים בתרבות נתונה (למשל, מנהגים, אגדות ובדיחות).[4] ובניגוד לספרות, בה הסיפורים מועברים בכתב, המסורת הפולקלורית עוברת בדרך כלל מפה לאוזן.[5] הבדל בולט נוסף המייחד את הפולקלור הן מאנתרופולוגיה והן מספרות הוא בכך שהפולקלור לא מהווה תרבות "גבוהה". אף על פי שהוא בהחלט משפיע על תרבות האליטה, הפולקלור הוא נחלתו של העם, והוא מייצג את התרבות העממית ה"אמיתית".[6]
קטגוריות פולקלור
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Little_Red_Riding_Hood_-_J._W._Smith.jpg/200px-Little_Red_Riding_Hood_-_J._W._Smith.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Hansel-and-gretel-rackham.jpg/200px-Hansel-and-gretel-rackham.jpg)
נהוג לאפיין חמש קטגוריות פולקלור מרכזיות: אמונות, מסורות, נרטיבים, אמרות, ואומנויות.
- אמונות
- אמונות טפלות
- כישוף עממי
- הגדת עתידות
- מסורות
- מנהגי חגים
- פסטיבלים וחגיגות תקופתיות
- אוכל מקומי/עדתי
- משחקים עממיים
- ריקודי עם
- תלבושות עממיות
- נרטיבים
- אמרות
- פתגמים
- שירי ילדים
- מטבעות לשון
- בדיחות עממיות
- חידות עממיות
- אומנויות
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]פולקלור, דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ Bronner, Simon J, Folklore: The Basics, London; New York: Routledge, 2017
- ^ Empresa Peruana de Servicios Editoriales S. A. EDITORA PERÚ, World Folklore Day: Peruvian dances on UNESCO's Intangible Cultural Heritage List, andina.pe (בספרדית)
- ^ Dan Ben-Amos, Toward a Definition of Folklore in Context, The Journal of American Folklore 84, 1971, עמ' 3–15 doi: 10.2307/539729
- ^ Kundan Ghosh, Pinaki Dey Mullick, [https://www.ijsr.net/archive/v9i6/SR20607091927.pdf#page=528 Anthropology and Folklore Studies in India: An Overview], International Journal of Science and Research 9, 2020, עמ' 528-531 doi: 10.21275/SR20607091927
- ^ Bruce A. Rosenberg, Folklore and Literature: Rival Siblings, Univ. of Tennessee Press, 1991, ISBN 978-0-87049-681-3. (באנגלית)
- ^ OzarksWatch, thelibrary.org