לפני זמננו
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Radiocarbon_dating_calibration-HE.svg/250px-Radiocarbon_dating_calibration-HE.svg.png)
לפני זמננו (אנגלית: before present, תכופות מקוצר לראשי התבות BP) היא ספירת זמן מקובלת במדעים רבים דוגמת ארכאולוגיה פרהיסטורית, פלאונטולוגיה, גאולוגיה ואסטרונומיה. היא משמשת לתיארוך מאורע עתיק, באמצעות מספר השנים שחלפו מאז התרחשותו ועד זמן הווה.
סימונים דומים
[עריכת קוד מקור | עריכה]סימונים דומים נוספים הנפוצים בספרים ופרסומים מדעיים הם:
- tya (ראשי תבות של thousand years ago) או kya (ראשי תבות של kilo year ago) שפירושם "אלפי שנים לפני זמננו".
- mya (ראשי תבות של mega year ago) שפירושו "מיליוני שנים לפני זמננו", וניתן לתרגם לעברית למ"ש או משל"ז.
- bya (ראשי תבות של billion years ago) או gya (ראשי תבות של giga year ago) שפירושם "מיליארדי שנים לפני זמננו".
השיטה וחסרונותיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]השיטה משמשת בדרך-כלל לציון גיל מאורעות בני עשרות אלפי שנים לפחות, ולעיתים קרובות מיליוני שנים ואף מיליארדי שנים. בטווחי זמן אלה, הפרש הזמן בין ציון "לפני הספירה" לבין ציון "לפני זמננו" (מעט יותר מאלפיים שנה בתחילת המאה ה-21) הוא זניח. הפרש זה קטן לרוב משולי הדיוק של שיטת התיארוך בה השתמשו, המצוינים בסימן ±.
השגיאה הנובעת מן השוני בתאריך המדויק של זמן הווה קטנה אף יותר, בהנחה שהעושה שימוש בשיטה חי במאות השנים האחרונות. עם זאת, שגיאה זו עלולה להיות משמעותית בתיארוך פחמן 14, אשר משמש לעיתים קרובות למדידת גילים בני אלפי שנים בלבד. לכן, בתיארוך וכיול באמצעות שיטה זו מקובל כי הפירוש התקני של "לפני זמננו" הוא הזמן שחלף מן האירוע ועד שנת 1950 לספירה.[1] תקן זה נובע מכך שתיארוך פחמן 14 פותח בשנות ה-50 של המאה ה-20.
שימושים
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/He_Laid_the_Foundation_of_the_Earth.jpg/250px-He_Laid_the_Foundation_of_the_Earth.jpg)
שיטת ספירה זו מצויה ביסודם של מדעים רבים החוקרים אירועים עתיקים. בדרך זו הורכב לוח הזמנים הגאולוגי, הקובע את השתייכותן של שכבות סלע לעידן מסוים על-פי הסטרטיגרפיה שלהן והימצאות מאובנים.
באופן דומה נעשה בה שימוש באסטרונומיה ובקוסמולוגיה, למשל בתאוריית המפץ הגדול ובקביעת גילה והתפתחותה של מערכת השמש.
דוגמאות נוספות לשימוש בשיטה הן אנתרופולוגיה וארכאולוגיה העוסקות בחקר האדם ותרבותו בתקופות היסטוריות ופרהיסטוריות.