דמוגרפיה
![]() |
ערך מחפש מקורות
| |
ערך מחפש מקורות | |
דֶּמוֹגְרַפְיָה (מיוונית דמוס = עם, אוכלוסייה; גרפיה = רישום, תיעוד) היא תחום דעת במדעי החברה ובפרט בגאוגרפיה, העוסק במחקר ותיעוד האוכלוסייה, בהרכבה, ובתמורות החלות בה עם הזמן במונחים של גודל האוכלוסייה, הגידול בה, הרכבה ופיזורה הגאוגרפי, מדמוגרפיה של העולם כולו ועד לדמוגרפיה של מדינה או אפילו עיר, וכן דמוגרפיה של קבוצות אתניות.
מינוח
[עריכת קוד מקור | עריכה]השימוש הראשוני במונח נעשה על ידי החוקר הצרפתי אשיל גיאר, שטבע את המונח בשלהי המאה ה-19. אשיל גיאר הגדיר את הדמוגרפיה, כמדע החוקר את ההיסטוריה החברתית והטבעית של האדם וכן, את המחקר המספרי של האוכלוסייה האנושיות. האו"ם מגדיר את הדמוגרפיה, כמדע החוקר את אוכלוסיות האדם ובדגש על התייחסות לגודלן, מרכיביהן והתפתחותן.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Graunt2.gif/200px-Graunt2.gif)
החוקר האנגלי ג'ון גראונט היה מחלוצי מדע הדמוגרפיה. הוא פיתח במשותף עם ויליאם פטי (מדען) (William Petty) שיטות סטטיסטיות ושיטות מפקד אוכלוסין שהיוו את הבסיס לדמוגרפיה המודרנית. בספרו "תצפיות מדעיות ופוליטיות על רשומות התמותה (662)", ניתח גראונט את רשומות התמותה בראשית ימיה של לונדון המודרנית. באותה תקופה ניסו צ'ארלס השני מלך אנגליה ופקידי ממשל אחרים לפתח שיטה לחיזוי התפרצויות של מגפת הדבר בעיר. בסופו של דבר לא הגיעה שיטת החיזוי לכדי מימוש, אך מחקריו של גראונט הניבו את האומדן הסטטיסטי הראשון של אוכלוסיית לונדון. בעקבות פרסומיו של ג'ון גראונט, שנה לאחר מכן (1663) פרסם המדען האנגלי אדמונד היילי נתונים סטטיסטיים שהרחיבו את עבודותיו של גראונט.
מושגי יסוד
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Prodromos-9.jpg/250px-Prodromos-9.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Harry_Patch.jpg/250px-Harry_Patch.jpg)
אוכלוסייה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – אוכלוסייה
כלל התושבים במקום מוגדר (מדינה, אזור, עיר) ובזמן מוגדר (תאריך). צפיפות אוכלוסייה (או צפיפות אוכלוסין) היא מונח בתחום הדמוגרפיה, המציין את יחס האוכלוסייה לשטח עבור מרחב גאוגרפי. היחס נמדד לרוב במספר תושבים לקמ"ר, או מ"ר לתושב.
מגזר
[עריכת קוד מקור | עריכה]קבוצת בני אדם מתוך האוכלוסייה להם מאפיינים דומים, למשל: מוצא אתני, תרבות, דת, מצב כלכלי (רמת חיים), רמת השכלה, מאפייני מגורים (עירוני/כפרי, צפיפות אוכלוסייה וכד׳), גיל, מצב משפחתי וכדומה.
גידול אוכלוסייה וריבוי טבעי
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – ריבוי טבעי
השינוי בגודל האוכלוסייה הנובע מילודה, תמותה ומאזן הגירה בתקופה נתונה. שינוי זה יכול להיות חיובי (האוכלוסייה גדלה) או שלילי (האוכלוסייה קטנה). ריבוי טבעי זו הגדרה מצומצמת יותר המתייחסת להפרש בין הילודה לתמותה עבור אותה אוכלוסייה בתקופה נתונה.
ילודה ופריון
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערכים מורחבים – שיעור פריון כולל, שיעור ילודה
שיעור ילודה הוא השיעור הממוצע של תינוקות שנולדים בפרק זמן מסוים באוכלוסייה מסוימת.
תמותה ותוחלת חיים
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערכים מורחבים – תוחלת חיים, שיעור תמותה
שיעור תמותה הוא השיעור הממוצע של מקרי המוות בפרק זמן מסוים באוכלוסייה מסוימת. תוחלת חיים היא משך החיים הצפוי לפרט כלשהו באוכלוסייה נתונה. בדרך כלל מיום לידתו.
הגירה
[עריכת קוד מקור | עריכה]הגירה היא שינוי באזורי המגורים של אוכלוסייה מסוימת כתוצאה מתנועה פיזית של פרטים. ישנם סוגים שונים של הגירה:
- הגירה פנימית: הגירה בתוך אזור ההתייחסות.
- הגירה חיצונית: הגירה אל או מחוץ לאזור ההתייחסות.
- מאזן הגירה: ההפרש בין הנכנסים לאזור מוגדר לבין היוצאים ממנו בתקופה נתונה.
- הגירה חיובית: מצב בו שיעור המהגרים לאזור מסוים גדולה מכמות המהגרים ממנו.
- הגירה שלילית: מצב בו שיעור המהגרים לאזור מסוים קטנה מכמות המהגרים ממנו.
פיזור אוכלוסין
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – פיזור אוכלוסין
פיזור אוכלוסין היא שיטה בה נוקטות ממשלות על מנת למנוע ריכוזיות יתר של אוכלוסייתן בערים הגדולות. בעזרת מדיניות התומכת בפיזור אוכלוסין, מנסות הממשלות לשמור על האוכלוסייה הכפרית באזור ככוח מגן על גבולות הטריטוריה שלה.
התפלגות תעסוקתית
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – תעסוקה
אוכלוסייה בלתי תלויה (אוכלוסייה יצרנית), היא פלח אוכלוסייה המהווה את העוסקים בייצור. אוכלוסייה תלויה (אוכלוסייה בלתי יצרנית), היא פלח אוכלוסייה המהווה את אלו שאינם עוסקים בייצור. יחס תלות, הוא מונח המתייחס ליחס בין הילדים והקשישים באוכלוסייה (אוכלוסייה תלויה) לבין מספר התושבים בגיל העבודה (אוכלוסייה יצרנית). יחס תלות הנהוג בישראל הוא בין התושבים בני 0–19 ובני 65 ומעלה (התלויים) לבין התושבים בני 20–64 (היצרנים).
מבנה גילים
[עריכת קוד מקור | עריכה]קבוצת גיל סך הפרטים בחברה השייכים לטווח גילאים מסוים. נוהגים לחלק את האוכלוסייה לשלוש קבוצות אוכלוסייה:
- קבוצת הילדים: קבוצת גיל של סביבות הגילאים 0-14;
- קבוצת הבוגרים: (נקראת גם קבוצת הביניים) קבוצת גיל של סביבות הגילאים 15-64;
- קבוצת הקשישים: קבוצת גיל של סביבות הגילאים 65 ומעלה.
פירמידת גילאים היא ביטוי גרפי מקובל לאוכלוסיית אזור מסוים בנקודת זמן מסוימת, המצביעה על התפלגות האוכלוסייה לפי קבוצות מין וגיל, באחוזים או באופן כמותי.
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- דמוגרפיה, מתוך האתר של המכון לאסטרטגיה ציונית
- כמה פלסטינים יש בכלל?, על ההשפעה של הדמוגרפיה על המדיניות
- האומדנים השונים אודות הדמוגרפיה בארץ ישראל
- מילון למונחי דמוגרפיה (1987), באתר האקדמיה ללשון העברית
- דמוגרפיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דמוגרפיה, דף שער בספרייה הלאומית