בעל קורא
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/ReadingOfTheTorah.jpg/300px-ReadingOfTheTorah.jpg)
בַּעַל קוֹרֵא (או בַּעַל קְרִיאָה) הוא אדם הקורא בתורה בבית הכנסת בפני ציבור המתפללים.
ספר התורה המשמש לקריאה בתורה מכיל את הטקסט בכתיב חסר, ללא סימני ניקוד וללא טעמי המקרא, הקובעים את ההפסקות בקריאה (בדומה לפיסוק), ואת נעימת הקריאה. אם הבעל קורא טועה בקריאה באופן שמשמעות המילה השתנתה, עליו לחזור לקרוא כהלכה ועל טעות שלא שינתה את המשמעות, לא צריך לחזור. מצב זה הופך את פעולת הקריאה בתורה לפעולה לא פשוטה, שלא די בידיעת קריאה כדי לעשותה, ונדרשים מומחיות ואימון, שהרוכש אותם קרוי "בעל קורא".
אם אין בבית הכנסת מישהו שיודע לקרוא בטעמים, אמרו הפוסקים שבדיעבד אפשר לצאת ידי מצוות קריאת התורה ללא טעמים (שולחן ערוך, קמ"ב, ב)
מקור
[עריכת קוד מקור | עריכה]בעבר כל אדם שעלה לתורה היה קורא בעצמו את הקריאה, בדורות מאוחרים התבטל נוהג זה מלבד ביהדות תימן. הרב אפרים מרגנסבורג כתב בחריפות נגד ביטול המנהג, אולם הרא"ש כתב שכדי למנוע מריבות בבית הכנסת רשאים שהשליח ציבור יקרא בקול והמברך יקרא בלחש ביחד אתו, כדבריו נוהגים כיום ברוב הקהילות[1]. ביהדות תימן עד היום נוהגים כמנהג הקדום.
ותיפח רוחם של חזנים שהעומד לקרות בתורה מברך לפניה ולאחריה והחזן קורא. ועוד פעמים ששותק הקורא ומברך ברכה לבטלה והציבור לא יצאו ידי קריאת שבעה והחזן מברך ששה [פשיטים] לכבוד התורה והוא קלון התורה ועתיד הקדוש ברוך הוא לפרע ממי שיש בידו למחות ואינו מוחה, ובידי אין למחות כי אומרים מנהג אבותינו תורת משה רבינו כמו שכתבת.
— הרב אפרים מרגנסבורג מובא בספר שבלי הלקט סימן לה
תיקון קוראים
[עריכת קוד מקור | עריכה]כסיוע לבעל קורא, בעת שהוא מתאמן על קריאתה של פרשת השבוע, הודפס ספר תיקון קוראים, שבו הטקסט המקראי מופיע בשתי עמודות, אחת הזהה לטקסט המופיע בספר התורה, והאחרת מכילה את הטקסט יחד עם ניקוד וטעמי המקרא.
סומך
[עריכת קוד מקור | עריכה]כסיוע נוסף, במקרים שבהם הבעל קורא אינו בקיא דיו בהגיית הטקסט המקראי ובסימניו, עומד לידו אחד המתפללים (שנקרא "סומך"), ומאזין בקפדנות ומקרוב לקריאה בתורה. ומעמיד אותו על טעויותיו. מקובל שגם הסומך יהיה בעל ידע לשוני מספיק על מנת לדעת מתי לתקן.
נפוץ בבתי הכנסת שהקהל מתקן את בעל הקורא אם הוא שוגה, ונחלקו הפוסקים האם זה ראוי מצד הלבנת פנים[2].
ניגון טעמי המקרא שונה מעדה לעדה, לכן בדרך כלל, כל קורא יודע לקרוא בתורה במנגינה המתאימה בעיקר לבתי הכנסת של עדתו.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- הרב אליעזר מלמד, דיני בעל הקורא באתר פניני הלכה
- מידע על בעל קורא בקטלוג הספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קמ"א, סעיף א'. ודעת הפרי חדש שהמנהג שהחזן קורא אפילו שהעולה בקיא בקריאה
- ^ אורלי הררי, פסק הלכה: אסור לפגוע בקורא בתורה ששוגה, באתר ערוץ 7, א' באב ה'תשע"ה (17 ביולי 2015)
ספר תורה | ||
---|---|---|
כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם | |
קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך | |
צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג | |
נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים | |
מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה • תלמוד תורה | |
מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |
חיי הקהילה היהודית | ||
---|---|---|
תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי | ![]() |
תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין • פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות | |
מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא | |
דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות | |
ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים • כתב מגידות | |
תפקידים היסטוריים | אב הכנסת | |