Vlaardingen
Vlaardingen | |
---|---|
![]() Hollandiagebouw Vlaardingenissä vuonna 1978. |
|
![]() lippu |
![]() vaakuna |
![]() |
|
Koordinaatit: |
|
Valtio | Alankomaat |
Provinssi | Etelä-Hollanti |
Hallinto | |
– Asutustyyppi | Kunta |
– Pormestari | Bert Blase[1] |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 26.71 km² |
– Maa | 23.76 km² |
– Josta vettä | 2.95 km² |
Väkiluku (30.6.2008) | 70 656 |
– Väestötiheys | 2974 as./km² |
Aikavyöhyke | UTC+1 |
– Kesäaika | UTC+2 |
Postinumero | 3130 - 3139 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/BAG_woonplaatsen_-_Gemeente_Vlaardingen.png/250px-BAG_woonplaatsen_-_Gemeente_Vlaardingen.png)
Vlaardingen on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa, Nieuwe Waterwegin varrella[2] sijaitseva kunta ja kaupunki. Asukkaita kunnassa on 70 656 (30.6.2008) ja väestötiheys on 2 974 as./km². Kunnan pinta-ala on 26,71 neliökilometriä, josta vettä on 2,95 km². Vlaardingenin pormestari on Tjerk Bruinsma. Kunnan keskuspaikkakunta on samanniminen, kuin kuntakin. Vlaardingenin elinkeinoja ovat muun muassa kalastus, meijeritoiminta sekä kemikaali- (fosfaatti) ja metallurgiatyöt.[2]
Vlaardingenin nähtävyyksiä ovat muun muassa Grote Kerk ("Suuri Kirkko") vuodelta 1643, kaupungintalo vuodelta 1650 sekä kalatori vuodelta 1778. Vuonna 1967 valmistunut Benelux-tunneli alkaa Vlaardingenin alueella.[2]
Vlaardingenin naapurikunnat ovat Midden-Delfland pohjoisessa, Schiedam idässä, Rotterdam idässä ja etelässä ja Maassluis lännessä.
Vlaardingenin ystävyyskunta on tšekkiläinen Moravská Třebová.[3]
Vuodesta 1987 on Vlaardingenin Suuressa kirkossa (Grote Kerk) jaettu joka maaliskuun 13. päivä kansainvälinen Geuzen-mitali (Geuzenpenning) henkilölle tai järjestölle, joka on puolustanut tai edistänyt demokratiaa ja vastustanut kaikenmuotoista diktatuuria, syrjintää tai rasismia. Vuonna 2008 mitalin sai presidentti Martti Ahtisaari.[4][5]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 1018 Vlaardingenin lähistöllä käytiin taistelu, jonka Hollanti voitti.[6]
Vlaardingen kehittyi 1900-luvulla yhdeksi Alankomaiden suurimmista merisatamista. Suuren telakan valmistuminen vuonna 1958 läheiselle Rozenburg-saarelle kasvatti Vlaardingenin merkitystä.[2]
Kuuluisia asukkaita
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Bassie en Adriaan, näyttelijä
- Edith Bosch, judoka
- Wouter Bos, valtiovarainministeri Balkenenden IV. hallituksessa
- Wilma van Hofwegen, uimari
- Mark Huizinga, olympiakullan judossa voittanut
- Karen Mulder, huippumalli
- Martijn LeNoble, basisti
- Ted van de Parre, maailman vahvin mies vuonna 1992
- Roel Pieper, liikemies
- Winston Post, näyttelijä, malli
- Remi Poppe, poliitikko
- Harald Wapenaar, ammattilaisjalkapalloilija
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Samenstelling College van B&W Gemeente Vlaardingen. Arkistoitu 23.10.2007. Viitattu 4.10.2008. (hollanniksi)
- ↑ a b c d Vlaardingen Encyclopædia Britannica. Viitattu 4.10.2008. (englanniksi)
- ↑ Stichting Vrienden van Moravská Třebová Gemeente Vlaardingen. Arkistoitu 23.10.2007. Viitattu 4.10.2008. (hollanniksi)
- ↑ Wat was het Geuzenverzet? Gemeente Vlaardingen. Viitattu 25.10.2008. (hollanniksi)[vanhentunut linkki]
- ↑ 26 februari: volop activiteiten rondom Geuzenpenning 26.2.2008. Gemeente Vlaardingen. Viitattu 25.10.2008. (hollanniksi)[vanhentunut linkki]
- ↑ Nieuwenhuijsen, Kees: The Battle of Vlaardingen Nieuwenhuijsen, Kees. Viitattu 4.10.2008. (englanniksi) (hollanniksi)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vlaardingen Wikimedia Commonsissa
- Virallinen kotisivu (hollanniksi) (puolaksi) (englanniksi)
- Kunnan kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)