Nälkä
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Carl_von_Bergen_M%C3%A4dchen_mit_Teller.jpg/240px-Carl_von_Bergen_M%C3%A4dchen_mit_Teller.jpg)
Nälkä on kehon tuntemus, jossa ihminen kokee tarvetta syödä ruokaa. Sen vastakohta on kylläisyyden tuntemus.
Nälän tunne syntyy keskushermostoon kuuluvassa hypotalamuksessa. Nälkä voi olla sen varoitusmerkki, että ihminen ei ole syönyt tarpeeksi. Syömättömyys voi johtaa aliravitsemukseen, nälkiintymiseen ja kuolemaan.
Nälkä voi myös olla jonkin sairauden oire, kuten Prader–Willin oireyhtymässä.[1]
Terveellä ihmisellä on melko pitkä nälän sietokyky, jota käytetään hyväksi esimerkiksi paastottaessa.
Näläntunteeseen vaikuttaminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yleinen tarve rajoittaa energian saantia on luonut tarpeen tarkastella sitä, voidaanko nälän ilmaantumiseen vaikuttaa nautitun aterian sisältöä muokkaamalla. Myös laitosruokailussa ja muussa joukkoruokailussa, jossa joudutaan noudattamaan säännöllistä ruokailurytmiä, joudutaan seuraamaan aterioiden vaikutusta kylläisyyden tunteeseen. Runsaasti kuitua ja hiilihydraatteja sekä vähärasvaisia proteiinin lähteitä sisältävät ateriat ovat suositeltavia nälän tunteen hallinnan kannalta.[2] Runsaasti proteiinia sisältävä ateria puolestaan pitää nälän tunteen pisimpään kurissa. Myös kuitupitoisten hiilihydraattien kuten täysjyväleivän tai puuron nauttiminen torjuu nälkää hyvin, samoin keitetty peruna[3].
Lisäksi syöminen ja jonkun muun asian pitkäaikainen yhdistäminen saattaa tehdä mielleyhtymän. Esimerkiksi aamulehden näkeminen saa aikaan halun kahviin, tai jollekin lähestyvä palaveri saa aikaan mielikuvat kahvista ja pullasta tai sämpylästä.[4]
Kylläisyyden tunne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Hiilihydraattipitoinen ateria saattaa aiheuttaa voimakkaan välittömän kylläisyyden tunteen, mutta nälkä ilmaantuu ja houkuttelee syömään nopeammin uudelleen kuin yhtä paljon energiaa sisältävän proteiini- tai rasvapitoisen aterian jälkeen.lähde?
Nälkä ihmiskunnan ongelmana
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Nälkä ja aliravitsemus on yksi suurimpia ihmiskunnan ongelmia. Aliravittuja ja nälkäisiä ihmisiä elää maapallolla 2015 arvion mukaan lähes 800 miljoonaa,[5] lähinnä kehitysmaissa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Vuosittain lähes 10 miljoonaa ihmistä kuolee aliravitsemukseen. Toisaalta, International Food Policy Research Institute:n Globaalilla nälkäindeksillä mitattuna nälkää näkevien ihmisten määrä on laskenut lähes kolmanneksella vuodesta 2000 lähtien. Nälkää näkevien ihmisten määrä on vähentynyt erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.[6] Kestävä talouskasvu sekä investoinnit terveydenhuoltoon, koulutukseen ja juomaveden saatavuuteen ovat olleet merkittävässä asemassa aliravitsemuksen vähenemisessä viime vuosikymmenten aikana.[7]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ T Thompson et al: Prader–Willi Syndrome: genetics and behavior. Peabody journal of education, 1996, 71. vsk, nro 4, s. 187–212. PubMed:27594721. ISSN 0161-956X. Artikkelin verkkoversio.
- ↑ Kustannus Oy Duodecim: Näläntunteen hallitseminen Duodecim - Terveyskirjasto. Arkistoitu 29.7.2018. Viitattu 29.7.2018.
- ↑ https://www.mtvuutiset.fi/makuja/artikkeli/terveyspommi-joka-tasaa-verensokeria-ja-pitaa-nalan-poissa-pitkaan-laihduttajan-painajainen-onkin-todellista-terveysruokaa/7343694#gs.va9vhq
- ↑ http://www.rakasluuranko.fi/ravinto/ruok_takt.html (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ FAO & IFAD & WFP: The State of Food Insecurity in the World 2015. Meeting the 2015 international hunger targets: taking stock of uneven progress. Rooma: FAO, 2015. OCLC: 918287304. ISBN 9789251087855. Teoksen verkkoversio (viitattu 29.7.2018).
- ↑ Von Grebmer K, Bernstein J, Brown T, Prasai N, Yohannes Y: 2017 global hunger index : the inequalities of hunger. International Food Policy Research Institute, 2017. OCLC: 1010793104. ISBN 9780896292710. Teoksen verkkoversio (viitattu 29.7.2018). doi:10.2499/9780896292710.
- ↑ Bárbara Soriano, Alberto Garrido: How important is economic growth for reducing undernourishment in developing countries?. Food Policy, 2016-08, 63. vsk, nro 63, s. 87–101. doi:10.1016/j.foodpol.2016.07.004. ISSN 0306-9192. Artikkelin verkkoversio.
Kirjallisuutta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Kaisa Karttunen, Laura Kihlström & Sanna-Liisa Taivalmaa: Nälkä ja yltäkylläisyys. Gaudeamus, 2014. ISBN 978-952-495-324-5.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sitaatteja aiheesta Nälkä Wikisitaateissa
- Nälkä (Arkistoitu – Internet Archive), YK:n Maailman ruokaohjelma.