AMD
Advanced Micro Devices, Inc. | |
---|---|
![]() |
|
Tunnuslause |
Enabling today. Inspiring tomorrow. |
Yritysmuoto | pörssiyhtiö |
Osake |
NASDAQ: AMD NASDAQ-100 |
ISIN | US0079031078 |
Perustettu | 1969 |
Perustaja |
Jerry Sanders Edwin Turney |
Toimitusjohtaja | Lisa Su |
Kotipaikka | Santa Clara, Kalifornia, Yhdysvallat |
Toimiala | puolijohdeteollisuus |
Tuotteet | mikroprosessorit |
Liikevaihto |
![]() |
Nettotulos |
![]() |
Henkilöstö | 10 100 (2018)[2] |
Kotisivu |
www |
AMD eli Advanced Micro Devices, Inc. on vuonna 1969 perustettu yhdysvaltalainen puolijohdevalmistaja.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/2485_Augustine_Drive_headquarters_in_Santa_Clara%2C_California.jpg/250px-2485_Augustine_Drive_headquarters_in_Santa_Clara%2C_California.jpg)
Yhtiö valmistaa muun muassa suorittimia, RAM-muistipiirejä, grafiikkasuorittimia ja emolevyjen piirisarjoja. Yhtiö on Intelin jälkeen maailman toiseksi suurin x86- ja x86-64-arkkitehtuurien suoritinvalmistaja. Yhtiö kilpailee Nvidian kanssa grafiikkasuorittimien valmistuksessa.
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Amdheadquarters.jpg/250px-Amdheadquarters.jpg)
AMD:n perusti 1969 ryhmä Fairchild Semiconductorilla työskennelleitä insinöörejä. Yhtiö aloitti valmistamalla logiikkapiirejä ja RAM-piirien valmistuksen se aloitti vuonna 1975. Myöhemmin yhtiö aloitti Intel-kloonien valmistamisen, tarjoten muun muassa 286 ja 386 vastaavia suorittimia huokeampaan hintaan.
AMD on valmistanut menestyksekkäästi aritmetiikkasuorittimia kuten vuonna 1977 esitelty AM9511.[3]
Vuonna 1999 AMD julkaisi Athlon-suorittimen (K7-arkkitehtuurilla), joka oli nopein x86-suoritin tammikuuhun 2002 saakka.[4]
AMD osti ATI Technologiesin vuonna 2006.[5]
GlobalFoundries irtaantui AMD:stä vuonna 2009, jolloin AMD jäi ilman omaa piirien valmistusta.[6] AMD on ilmoittanut vuonna 2018 valmistuttavansa tulevia piirejä TSMC:n tehtailla Samsungin ollessa vielä vaihtoehtona.[6] GlobalFoundries osti IBM:n piirivalmistuksen vuonna 2014.[6]
Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Lisa Su lokakuussa 2014 aiemman toimitusjohtajan Rory Readin siirryttyä sivuun.[7] Sun ansioiksi lasketaan AMD:n pelastaminen taloudellisesti heikosta tilanteesta.[8] Sun aloittaessa AMD oli taloudellisesti vaikeassa tilanteessa ja yhtiön oli vähennettävä noin seitsemän prosenttia työntekijöistä (700 työpaikkaa). Su lopetti tappiollisen SeaMicron, jonka AMD oli ostanut 334 miljoonalla dollarilla vuonna 2012. Su keskittyi priorisoimaan yhtiön tuotekehitystä.[9]
AMD paljasti sijoittajille Zen-arkkitehtuurin vuonna 2015.[10] Toimitusjohtaja Sun mukaan yhtiön piti panostaa suorituskykyyn eikä vain halvempaan hintaan.[11] Ensimmäiset Zen-arkkitehtuuria käyttävät Ryzen-suorittimet tulivat markkinoille vuonna 2017.[12] Zeniä on pidetty käänteentekevänä tuotteena yhtiön historiassa, sillä ennen sen julkaisua AMD keikkui konkurssin partaalla. Zen on nostanut AMD:n markkinaosuuden x86-suorittimien markkinoilla suurimmaksi yhtiön historiassa.[13]
Yhtiö ilmoitti lokakuussa 2020 Xilinxin ostamisesta 35 miljardin dollarin arvoisella kaupalla, joka suoritetaan kokonaan osakkeiden vaihdolla.[14] Kauppa valmistui helmikuussa 2022 ja AMD:n osakkeiden nousun johdosta kaupan arvoksi tuli 50 miljardia dollaria.[15]
Vuoden 2022 aikana AMD:n arvo ylitti ensimmäistä kertaa kilpailijansa Intelin arvon.[13]
Toukokuussa 2022 yhtiö ilmoitti, että se on saanut valmiiksi Pensando Systemsin ostamisen 1,9 miljardin dollarin arvoisessa kaupassa.[16]
Helmikuussa 2023 kerrottiin, että yhtiö on saavuttanut yli 30 prosentin osuuden x86-suorittimien markkinoista. Mercury Researchin mukaan AMD:n osuus on 31,3 prosenttia ja Intelin 68,7 prosenttia. AMD:n eduksi sanotaan vahva suunnitelma palvelimiin tarkoitetuissa suorittimissa.[17] Vuoden 2024 ensimmäisellä neljänneksellä yhtiö on saavuttanut parhaat tuloksensa palvelimiin ja työpöydälle tarkoitetuissa suorittimissa.[18]
Heinäkuussa 2024 kerrottiin, että yhtiö ostaa suomalaisen Silo AI:n 665 miljoonan dollarin hinnalla.[19][20][21] Elokuussa 2024 AMD sopi ostavansa ZT Systemsin 4,9 miljardin dollarin hinnalla.[22]
Käyttökohteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yhtiön valmistamia komponentteja on muun muassa Applen tietokoneissa, pelikonsoleissa ja lukemattomissa muissa elektroniikkalaitteissa.
Yrityksen Zen- ja Radeon-arkkitehtuureihin perustuvia tuotteita käytetään eksaluokan supertietokoneissa.[23]
Epyc-sarjan suorittimia käytetään datakeskuksissa.[24]
Tuotteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Am2900/Am29000
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD on valmistanut useita Am2900 ja Am29000 -sarjojen suorittimia. Am2900-sarja oli bit-slice-prosessori, jota käytettiin minitietokoneissa 1970- ja 1980-luvuilla.[25] Am29000-sarja oli suosittu sulaututetuissa järjestelmissä.[26]
AMD Accelerated Processing Unit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD Accelerated Processing Unit (APU) on AMD:n tuotelinja, jossa samalle prosessoriytimelle yhdistetään keskussuoritin ja grafiikkaprosessori. APU-mallistosta (aiemmin myös nimellä AMD Fusion) on tarkoitettu kannettaviin ja edullisempiin pöytäkoneisiin. Mallistoa käytetään myös PlayStation 4 ja Xbox One -pelikonsoleissa.
Uudemmissa APU-malleissa sovelletaan HSA-arkkitehtuuria.
AMD64
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 2000 esitelty AMD64 on 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri. Siinä on lisäksi x86-arkkitehtuurin laajennus, joka tukee suoraan vanhoja x86-käskyjä ja on siten yhteensopiva myös vanhojen ohjelmistojen kanssa. Muita etuja edellseen arkkitehtuuriin nähden on kaksinkertaistettu rekisterien määrä ja SSE-käskykanta.
Käskykantaa on käytetty AMD K8 -arkkitehtuurista lähtien.
Mikroarkkitehtuurit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD on käyttänyt mikroarkkitehtuurista nimiä AMD K8 ja AMD K10.
AMD:n aiemmin käyttämästä K-termistä on luovuttu: K-sarjan suorittimet (alkaen AMD K5:stä vuonna 1994) saivat nimen inspiraationa krytoniitista.[27] Uudemmissa sarjoissa käytetään perhe-numeroa, jonka perässä on kirjain h.
AMD 15h -sarjan mikroarkkitehtuuri (Bulldozer), josta julkaistiin useampia sukupolvia (Piledriver, Steamroller, Excavator).
Vähävirtaisiin kuuluvat AMD Bobcat (14h), AMD Jaguar (16h) ja AMD Puma (16h).
Uusin mikroarkkitehtuuri on AMD Zen.
Radeon
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pääartikkeli: Radeon
Radeon (ent. ATI Radeon) on AMD:n grafiikkaprosessorien (GPU) nimi. Radeoniin perustuvien näytönohjainten ajurit olivat aiemman nimetty Catalyst, mutta myöhemmin nimeksi on tullut Crimson.
Graphics Core Next (GCN) on Radeon-grafiikkasuorittimissa käytetty mikroarkkitehtuuri, josta on julkaistu useampia sukupolvia. Arkkitehtuurin seuraajat ovat Radeon DNA (RDNA) ja Compute DNA (CDNA).[28]
Huhtikuussa 2017 AMD julkaisi tuoreimman RX 500 -sarjan grafiikkasuorittimet, jotka perustuvat RX 400 -sarjan Polaris mikroarkkitehtuuriin.[29]
Elokuussa 2017 julkaistu RX Vega -sarja perustuu Graphics Core Next -arkkitehtuurin viidenteen sukupolveen.[30] Sarjaan kuuluvat RX Vega 64 ja RX Vega 56 -mallit, jotka tukevat HBM2-muistiteknologiaa.[30]
Radeon Instinct on syväoppimiseen suunnattu sarja.[31]
Radeon Open Compute (ROCm) on ohjelmistoalusta grafiikkasuorittimien ohjelmointiin, jonka ensimmäisen version AMD julkaisi vuoden 2016 huhtikuussa.[32]
Instinct
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Instinct MI100 on Compute DNA (CDNA) -arkkitehtuuriin perustuva kiihdytinkortti, joka on suunnattu tekoälyohjelmistojen ja vaativien matematiikkakuormien kanssa supertietokoneisiin ja huippuluokan palvelimiin.[33] MI100 käyttää Arcturus-koodinimellä tunnettua grafiikkasuoritinta.[33]
MI250X-mallia käyttävät Frontier- ja LUMI-supertietokoneet.[34][35]
Kesäkuussa 2022 AMD esitteli CDNA 3 -arkkitehtuuria ja MI300-sarjan Instinct-piirejä.[36]
Zen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pääartikkeli: AMD Zen
AMD Zen on AMD:n mikroarkkitehtuuri, jota käytetään Ryzen-, Threadripper- ja Epyc-malleissa. Zen-arkkitehtuurin sukupolvia ovat: Zen, Zen+, Zen 2 ja Zen 3.
Epyc on Zen-arkkitehtuuriin perustuva palvelinkäyttöön suunniteltu suoritin, joka kilpailee Intelin Xeon-suorittimien kanssa.[37][38]
Infinity Fabric on HyperTransport-väylän jatkokehitystä, jota käytetään AMD Zen -arkkitehtuurin kanssa.[38][39] AMD on laajentanut Infinity Fabricia grafiikkaprosessorien välisiin yhteyksiin.[40]
AMD:n valmistamia prosessoreita
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pääartikkeli: AMD:n suorittimet
- 8086 (valmistettu Intelille)
- 8088 (valmistettu Intelille)
- Am286
- Am386 (1991)
- Am486 (1993)
- Am5x86 (1995)
- AMD K5 (1995)
- AMD K6 (1997)
- AMD K6-2
- AMD K6-III
- AMD Am2900 -sarja
- AMD Am29000 (29k) -sarja
- Athlon (1999)
- Duron (2000)
- Athlon XP, Athlon MP (2001)
- Mobile Athlon 4 (2001)
- Mobile Athlon XP (2002)
- Mobile Duron (2002)
- Sempron
- Opteron (2003)
- Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2 (2003-2007)
- Turion 64 (2005), Turion 64 X2 (2006)
- Opteron X2
- Phenom X4, Phenom FX (2007-2008)
- Athlon X2
- Phenom II
- Athlon II
- Turion II
- Bulldozer (seuraajat Piledriver, Steamroller, Excavator)
- Zen (Ryzen, Threadripper, Epyc)
AMD K5
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD aloitti 90-luvulla omien suorittimien suunnittelun, jäljitellen Intel Pentium Pro -arkkitehtuuria. Ensimmäisen oman AMD K5 suorittimen tuotanto aloitettiin vuonna 1996. Prosessorilla oli paljon ongelmia ja se oli huomattavasti Intelin vastaavaa hitaampi kokonaislukunopeudessa ja liukulujen käsittelyssä, joten suoritin ei käynyt hyvin kaupaksi. AMD oli juuri rakentanut uuden Fab 25 -tehtaan Austinin Texasiin valmistamaan K5-suoritinta, joten sillä ei ollut resursseja suunnitella nopeasti uutta.
AMD K6
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD osti vuonna 1996 NexGen-nimisen yhtiön jolla sai oikeuden Nx686-suorittimeen. AMD nimesi uudelleen AMD K6:ksi ja muutti rakenteen käyttämään Intelin kanssa samaa Socket 7-kantaa. Näin K6-suorittimen pystyi asentamaan mihin tahansa Intel Pentium -emolevyyn. Intel -yhteensopivuuden lisäksi siihen oli lisätty RISC -suorittimissa yleisiä ominaisuuksia.
AMD K6-2
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vielä samana vuonna julkaistiin 3dNow! -SIMD-multimedialaajennuksella varustettu AMD K6-2. Sen laajennettu käskykanta sisälsi ominaisuuksia nopeampaan liukulukulaskentaan, jota tarvittiin etenkin 3D-grafiikan kiihdyttämiseen. AMD:n markkina-asema ei ollut vielä niin vahva, että ohjelmistovalmistajat olisivat suuremmissa määrin hyödyntäneet näitä ominaisuuksia. Sitä vastoin ohjelmistovalmistajat tukivat vähän aiemmin julkaistua Intelin MMX-käskykantaa.
AMD K6-III
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tammikuussa 1999 viimeinen K6-sarjaan kuuluva suoritinmalli näki päivänvalon. Se oli 450 MHz:n K6-III ja kilpailukykyinen Intelin kärkisuorittimien kanssa. Tämä suoritin oli K6-2:n päivitetty versio, johon oli lisätty 256 kilotavua täydellä nopeudella toimivaa L2-välimuistia integroituna ytimeen ja parempi haarautumisen ennakointi (engl. branch prediction). Vaikka se vastasi kokonaislukulaskuissa Pentium II/III-suoritinta, liukulukuyksikkö oli vanhentunut eikä voinut kilpailla Intelin uusimpien suorittimien kanssa.
Athlon
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Athlon on AMD:n seitsemännen sukupolven x86 prosessori, joka julkaistiin kesäkuussa 1999. Toisin kuin aiempi K6, tätä ei voinut lisenssisyistä asentaa Intelin emolevyhin (Slot 1), joten AMD siirtyi käyttämään Slot A:ta. AMD sai vihdoin nopeuskruunun ja Intel vastasi lähtemällä nopeuskilpailuun, joten 1 GHz raja ylitettiin ennen vuosituhannen vaihdetta. AMD piti nopeuskruunua vuosikaudet. Yhtiön toimitusjohtajana pitkään ollut, yksi perustajista, Jerry Sanders jäi eläkkeelle vuonna 2002.[41]
Opteron, Athlon 64 ja Phenom
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]AMD julkaisi ensimmäisen AMD64-suorittimensa Opteronin maaliskuussa 2003. Opteron suunniteltiin työasemiin ja palvelimiin, sisältäen myös ne joissa on enemmän kuin yksi suoritin. AMD julkaisi Athlon 64 ja Athlon 64 FX-mallit syyskuussa 2003, jotka päättäväisesti ottivat nopeuskruunun itselleen. Molemmat suorittimet voittivat Pentium 4:n ja sen huippumallin, Pentium 4 Extreme Editionin) lähes kaikissa tehokkuustesteissä. Joulukuussa 2007 julkistettiin Phenom-nimellä kulkevat neliytimiset K10-suorittimet.
- Turion
Turion 64-suorittimen oli tarkoituksena on kilpailla kannettavien suoritin markkinoilla Intelin Pentium M:n kanssa. Turion 64 tukee AMD64-käskykantaa ja sitä voi pitää käytännössä vähävirtaisena Athlon 64:nä.
- Sempron
Sempron on Athlon 64:n pikkuveli ja tarkoitettiin budjettiluokan kokoonpanoihin.
Muuta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kellotaajuuden maailmanennätys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Bulldozerilla saavutettiin maailman korkein x86-suorittimen kellotaajuus, 8429 MHz ja se on Guinnessin maailmanennätys.[42]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b AMD Reports Fourth Quarter and Annual 2018 Financial Results AMD. Viitattu 30.1.2020. (englanniksi)
- ↑ FORM 10-K (PDF) (sivu 12) AMD. Arkistoitu 6.1.2020. Viitattu 30.1.2020. (englanniksi)
- ↑ Arithmetic Processors: Then and Now The Cpushack Museum. Viitattu 2.10.2017.
- ↑ The AMD Athlon Processor cpu-collection.de. Viitattu 1.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Blass, Evan: AMD buying ATI for $5.4 billion Engadget. Viitattu 13.3.2017.
- ↑ a b c AMD’s next-gen CPUs, GPUs will all be built on TSMC’s 7nm process 28.8.2018. Ars Technica. Viitattu 29.8.2018.
- ↑ AMD promotes COO Dr. Lisa Su to CEO, replacing Rory Read zdnet.com. 8.10.2014. Viitattu 7.3.2020. (englanniksi)
- ↑ Lisa Su forbes.com. Viitattu 8.9.2020. (englanniksi)
- ↑ Kirk Ladendorf: Amid challenges, chipmaker AMD sees a way forward 19.9.2015. Arkistoitu . Viitattu 1.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Niels Broekhuijsen: AMD Reveals High-Performance Zen CPU, GPUs With HBM, And FinFET tomshardware.com. 6.5.2015. Viitattu 1.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Mark Walton: AMD admits it can’t be “the cheaper solution,” will refocus on performance arstechnica.com. 7.5.2015. Viitattu 1.5.2024. (englanniksi)
- ↑ CPU competition at last: AMD Ryzen brings 8 cores from just $329 arstechnica.com. 22.2.2017. Viitattu 1.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Paul Alcorn last updated: AMD's Market Cap Surpasses Intel for the First Time in History Tom's Hardware. 16.2.2022. Viitattu 29.1.2023. (englanniksi)
- ↑ AMD to Acquire Xilinx, Creating the Industry’s High Performance Computing Leader amd.com. 27.10.2020. Viitattu 27.10.2020. (englanniksi)
- ↑ Jane Lanhee Lee: AMD closes record chip industry deal with about $50-bln purchase of Xilinx reuters.com. 14.2.2022. Viitattu 14.2.2022. (englanniksi)
- ↑ AMD Expands Data Center Solutions Capabilities with Acquisition of Pensando amd.com. 26.5.2022. Viitattu 26.5.2022. (englanniksi)
- ↑ Hassan Mujtaba: AMD Grabs Over 30% CPU Market Share As Intel Continues To Decline wccftech.com. 9.2.2023. Viitattu 16.2.2023. (englanniksi)
- ↑ Anton Shilov: AMD Hits Record High Share in x86 Desktops and Servers in Q1 2024 anandtech.com. 10.5.2024. Viitattu 13.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Timothy Prickett Morgan: AMD Builds Out Its AI Software And Services Stack With Silo AI Buy nextplatform.com. 10.7.2024. Viitattu 13.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Sara Hussein, Miina Väisänen: Suomalainen tekoäly-yhtiö myydään noin 615 miljoonalla eurolla yle.fi. 10.7.2024. Viitattu 13.7.2024.
- ↑ Dan Robinson: AMD buys developer Silo AI in bid to match Nvidia's product range theregister.com. 11.7.2024. Viitattu 15.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Michael Acton: AMD signs $4.9 billion deal to challenge Nvidia’s AI infrastructure lead arstechnica.com. 19.8.2024. Viitattu 20.8.2024. (englanniksi)
- ↑ HPE And AMD Bag The Big Supercomputer Deal Down Under nextplatform.com. 19.10.2020. Viitattu 20.10.2020. (englanniksi)
- ↑ Timothy Prickett Morgan: AMD Is Finally Trusted In The Datacenter Again nextplatform.com. 28.7.2021. Viitattu 24.8.2021. (englanniksi)
- ↑ Ken Shirriff: Inside the Am2901: AMD's 1970s bit-slice processor righto.com. Viitattu 23.5.2022. (englanniksi)
- ↑ Section Four: Unix and RISC, a New Hope cpushack.com. Viitattu 13.3.2017. (englanniksi)
- ↑ Arik Hesseldahl: Why Cool Chip Code Names Die forbes.com. 6.7.2000. Viitattu 30.1.2020. (englanniksi)
- ↑ AMD kertoi lisätietoja RDNA2-arkkitehtuurista ja paljasti CDNA-arkkitehtuurin io-tech.fi. 6.3.2020. Arkistoitu 16.5.2021. Viitattu 6.3.2020. (englanniksi)
- ↑ AMD launches 500-series graphics cards: RX 580 and RX 570 available now Ars Technica. Viitattu 18.4.2017.
- ↑ a b Radeon RX Vega Unveiled: AMD Announces $499 RX Vega 64 & $399 RX Vega 56, Launching August 14th Anandtech. Viitattu 14.8.2017.
- ↑ Ryan Smith: AMD Announces Radeon Instinct: GPU Accelerators for Deep Learning, Coming In 2017 anandtech.com. 12.12.2016. Viitattu 20.10.2020. (englanniksi)
- ↑ AMD @ SC16: Radeon Open Compute Platform (ROCm) 1.3 Released, Boltzmann Comes to Fruition anandtech.com. 14.11.2016. Viitattu 19.1.2021. (englanniksi)
- ↑ a b AMD unveils its MI100 GPU, said to be its most powerful silicon for supercomputers, high-end AI processing theregister.com. 16.11.2020. Viitattu 17.11.2020. (englanniksi)
- ↑ Oliver Peckham: The Final Frontier: US Has Its First Exascale Supercomputer hpcwire.com. 30.5.2022. Viitattu 8.6.2022. (englanniksi)
- ↑ LUMI - HPE Cray EX235a, AMD Optimized 3rd Generation EPYC 64C 2GHz, AMD Instinct MI250X, Slingshot-11 top500.org. Viitattu 30.5.2022. (englanniksi)
- ↑ AMD esitteli Zen 4 Epycin ja CDNA 3 -kiihdyttimen APU-piiriksi yhdistävän Instinct MI300:n io-tech.fi. 10.6.2022. Arkistoitu 12.6.2022. Viitattu 16.6.2022. (englanniksi)
- ↑ Laine, Petrus: AMD esitteli Zen-arkkitehtuuriin perustuvan Naples-palvelimen suorituskykyä io-tech. Arkistoitu 13.3.2017. Viitattu 13.3.2017.
- ↑ a b AMD Naples server processor: More cores, bandwidth, memory than Intel Ars Technica. Viitattu 13.3.2017 (englanniksi).
- ↑ Pirzada, Usman: AMD’s Infinity Fabric Detailed – The Innovative, Real-World Implementation of The Company’s ‘Perfect Lego’ Philosophy wccftech. Viitattu 13.3.2017 (englanniksi).
- ↑ Ian Cutress: AMD Moves From Infinity Fabric to Infinity Architecture: Connecting Everything to Everything anandtech.com. 5.3.2020. Viitattu 4.12.2021. (englanniksi)
- ↑ End of era as AMD's Sanders steps aside CNET. Viitattu 9.8.2008.
- ↑ Youtube-video kellotustapahtumasta
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
|
|