Friedrich Wilhelm (Brandenburgi kuurvürst)
![]() |
See artikkel räägib Brandenburgis 1640–1688 valitsenud mehest, tema pojapoja, 1713–1740 valitsenud mehe kohta vaata artiklit Friedrich Wilhelm I. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Friedrich_Wilhelm_I_of_Brandenburg.jpg/220px-Friedrich_Wilhelm_I_of_Brandenburg.jpg)
Friedrich Wilhelm I ehk Suur Kuurvürst (16. veebruar 1620 Berliin – 29. aprill 1688) oli Hohenzollernite dünastiasse kuuluv Brandenburg-Preisimaa valitseja, Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsog alates 1640 kuni surmani.
Tema ajal muutus Brandenburg üheks Saksamaa sõjaliselt võimsaimaks riigiks. Ta suutis saavutada selle, et Preisimaa liideti täielikult Brandenburgiga ja hertsogkond vabanes Poola kuninga vasalli staatusest. Friedrich Wilhelm sõdis edukalt Rootsiga ja sai endale Ees-Pommeri lääneosa. Ta tõusis nii Saksamaa võimsaimaks protestantlikuks vürstiks. Ta lõikas kasu ka hugenottide väljaajamisest Prantsusmaalt, meelitades töökaimad neist Brandenburgi.
Ta rajas küllalt suure, 40 tuhande mehelise armee, millest sai pärastise Preisi armee eellane. Selle hulka kuulus otsuste laialdane delegeerimine alluvatele ohvitseridele ja sõjaväe suur mobiilsus. Nii näiteks läbis ta 1675. aastal oma sõjaväega 15 päeva jooksul 250 kilomeetrit ja purustas 28. juunil 1675 Fehrbellini lahingus Rootsi sõjaväe üllatusrünnakuga – rootslased ei osanud tema väe nii kiiret liikumist ette näha. Selline tempo saavutati moonavankrite mahajätmisega. Sõjavägi ostis moona kohalikelt elanikelt, vältides sealjuures rüüstamist. Sealjuures oli rootslastel arvuline ülekaal: 7000 meest Brandenburgi 5600 vastu. Ühtlasi murdis Friedrich Wilhelm müüdi rootslaste sõjalisest võitmatusest ja teda hakati kutsuma Suureks Kuurvürstiks. Ta purustas ka Rootsi järgmise armee, kes 1678. aastal kätte maksma tuli.
7. detsembril 1646 abiellus ta Haagis Oranje printsi Frederik Hendrik van Oranje tütre Louise Henriette van Nassauga (1627–1667). Sellest abielust sündisid 5 poega ja 1 tütar, kellest täiskasvanuks said kolm poega. Teine poeg Karl Emil (1655–1674) ja noorim poeg Ludwig (1666–1687) surid noorelt ning lapsi neil polnud, kuigi Ludwig jõudis abielluda. Trooni päris kolmas poeg Friedrich I.
13. juunil 1668 abiellus Friedrich Wilhelm Gröningenis Philipp von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgi tütre Dorothea Sophie von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgiga. Sellest abielust sündis 4 poega ja 3 tütart, kellest lapsena suri ainult 1 tütar.
Eelnev: Georg Wilhelm |
Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst 1640–1688 |
Järgnev: Friedrich III |
Preisimaa hertsog 1640–1688 (kuni 1660 Poola vasall) |