Bill of Rights (1791)
![]() |
See artikkel räägib USA konstitutsiooni kümnest esimesest parandusest; Inglismaa konstitutsioonilise dokumendi kohta vaata artiklit Bill of Rights (1689). |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Bill_of_Rights_Pg1of1_AC.jpg/220px-Bill_of_Rights_Pg1of1_AC.jpg)
Bill of Rights on Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust, mis moodustavad õiguste deklaratsiooni. Kui konstitutsioon läks ratifitseerimisele osariikide seadusandlikes kogudes, väitsid paljud selle vastased, et konstitutsioonis puudub õiguste deklaratsioon sellepärast, et tegemist on aristokraatliku salaplaaniga ameeriklastelt õiguste äravõtmiseks. Konstitutsiooni pooldajad (föderalistid) kinnitasid, et esimene Kongress lisab õiguste deklaratsiooni.
Parandused
[muuda | muuda lähteteksti]- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viies parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmes parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus
- Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kümnes parandus
Päritolu
[muuda | muuda lähteteksti]Kui konstitutsioon oli ratifitseeritud, kogunes New Yorgis Federal Hall'is esimene Kongress. Enamik delegaate pidas õiguste deklaratsiooni vajalikuks ja enamik neist pooldas sedasama õiguste loetelu, mis hiljem heaks kiideti. Õiguste deklaratsiooni eelnõu koostamine tehti ülesandeks James Madisonile, kes lähtus Virginia õiguste deklaratsioonist, mille oli koostanud George Mason. Hiljem otsustati, et õiguste deklaratsioon lisatakse konstitutsioonile parandustena. Õiguste deklaratsiooni ei lisatud otseselt konstitutsiooni teksti, sest kardeti, et see tekitab vajaduse konstitutsioon uuesti ratifitseerida.
Bill of Rights deklareerib muuhulgas sõnavabadust, ajakirjandusvabadust, usuvabadust ja koosolekute vabadust. Selles sisaldub ka punkt, mille kohaselt seda dokumenti ei tohi tõlgendada ameeriklastele kuuluvate õiguste ammendava loeteluna, vaid kõige tähtsamate õiguste loeteluna.