Abano Terme
Abano Terme | |
---|---|
| |
Pindala: 21,4 km² (2011)[1] ![]() | |
Elanikke: 20 231 (1.01.2023)[2] ![]() | |
| |
Koordinaadid: 45° 22′ N, 11° 48′ E | |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Abano_Terme_026.jpg/220px-Abano_Terme_026.jpg)
Abano Terme vald ['aabano t'erme] (1924. aastani Abano Bagni vald) on vald Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis umbes 10 km Padovast edelas ja 40 km kaugusel Veneetsiast.
Naabervallad on Albignasego vald ja Maserà di Padova vald idas, Due Carrare vald kagus, Montegrotto Terme vald lõunas, Torreglia vald edelas, Teolo vald läänes, Selvazzano Dentro vald põhjas ja Padova kirdes.
Valla pindala on 21,57 km², elanike arv 19 594 seisuga 30. aprill 2009 (908 in/km²).
Vald on tervisveekuurort.
Pinnamood
[muuda | muuda lähteteksti]Vald paikneb Colli Euganei jalamil. Pinnamood on valdavalt tasane. Kõrgus merepinnast on keskmiselt 14 m[3], Abano Termes umbes 21 m[4]. Mont'Irone künkalt Abano Termes lähtuvad kuumaveeallikad. Küngaste seas on veel Monte San Daniele ja Monte Ortone (168 m).
Kliima
[muuda | muuda lähteteksti]Abano kliima on suurema osa aastast mahe. Aasta keskmine õhutemperatuur on 14 °C. Enamasti paistab päike; sajab peamiselt sügisel ja kevadel.[3]
Rahvastik
[muuda | muuda lähteteksti]Elanike arv
[muuda | muuda lähteteksti]Rahvaloendustel registreeritud elanike arv on muutunud järgmiselt:
- 1871: 3372
- 1881: 3901
- 1901: 4541
- 1911: 5450
- 1921: 6082
- 1931: 6763
- 1936: 7062
- 1951: 8377
- 1961: 11 024
- 1971: 13 693
- 1981: 16 405
- 1991: 17 735
- 2001: 18 206
Asustus
[muuda | muuda lähteteksti]Valla keskus on Abano Terme linn. Seda ümbritsevad Guazzi ja Ponte Fabbrica idas, Giarre kagus, Levante Ferrovia, Sabbioni ja Santa Maria di Abano kagus, San Daniele edelas, Feriole loodes ning Monteortone ja Monterosso läänes.[5][6]
Tervisveed
[muuda | muuda lähteteksti]Vald on Terme Euganee keskus. Koos Montegrotto Terme vallaga moodustab ta Euroopa tähtsaima ja vanima kuumade tervisvete keskuse.[3]
Kergelt radioaktiivne kuumaveeallikas temperatuuriga 87 °C broomi ja joodi sooli sisaldava veega lähtub Mont'Irone künkast.
Kuumaveeallikate külastajate teenindamine on valla peamine sissetulekuallikas. Alates 1990. aastatest külastab kuurorti umbes 2 miljonit turisti aastas. Vallas on üle 80 hotelli, millest enamik pakub tervisvee-, fango- jm teraapiat.
Transport
[muuda | muuda lähteteksti]Valda läbib Padova–Bologna raudtee.
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Antiikajal oli piirkond asustatud Euganei rahva poolt, kelle venetid hiljem lähedal asuvatesse Alpi orgudesse tõrjusid. Leidudest nähtub, et juba need rahvad kasutasid sooja vett ja fangot.
Kuumaveeallikad olid tuntud ka roomlastele Fons Aponi (valu ära võtva jumala Aponuse allikas) või Aquae Patavinae nime all.
6. sajandil purustasid langobardid Rooma termid. Sellest toibuti alles 12. sajandil.
Alates 1405. aastast oli Abano Veneetsia vabariigi võimu all.
1866. aastal läks Abano Itaalia kuningriigi koosseisu. Aastal 1866 avati Padova–Bologna raudteeliin, mis tegi Abano arvukatele külastajatele Euroopast paremini kättesaadavaks. Siis oli vallas seitse hotelli 228 toaga. Aastal 1911 avati trammiliin Padovast Abanosse; seda enam ei eksisteeri.
Esimese maailmasõja ajal sai linnast Itaalia vägede ülemjuhatuse residents. 3. novembril 1918 sõlmiti läheduses Villa Giusti relvarahu.
Aastal 1927 kuulutati Abano Bagni ühena esimestest Itaalia linnadest kuumaveekuurordiks.
Aastal 1930 sai vald praeguse nime.
Teise maailmasõja ajal asus seal Luftwaffe juhatus Itaalias. Viimastel sõjakuudel oli Abano Terme Città Ospedaliera (laatsaretilinn) Punase Risti kaitse all.
Alates 1947. aastast ehitati palju uusi hotelle kuurordikülastajate majutamiseks.
Aastal 1973 sai vald linna nime.
Tuntud abanolasi
[muuda | muuda lähteteksti]- Pietro d'Abano, filosoof ja arst (13.–14. sajand)
- Gigi Cameroni, korvpallur, korvpalli toetaja ja spordijuht (1932–2006)
- Otello Pighin, partisan (1912–1945; langes Abano Terme vallas)
Tähised
[muuda | muuda lähteteksti]Sihtnumber on 35031.
Sõprusvald
[muuda | muuda lähteteksti]Sõprusvald on Bad Flüssingi vald.