Tjur
Tjur | |
---|---|
![]() Tjur (Tetrao urogallus) | |
Videnskabelig klassifikation | |
Domæne | Eukarya |
Rige | Animalia (Dyr) |
Række | Chordata (Chordater) |
Klasse | Aves (Fugle) |
Orden | Galliformes (Hønsefugle) |
Familie | Phasianidae (Fasanfugle) |
Slægt | Tetrao |
Art | T. urogallus |
Videnskabeligt artsnavn | |
Tetrao urogallus | |
Hjælp til læsning af taksobokse |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Western_Capercaillie_Tetrao_urogallus_distribution_map.png/220px-Western_Capercaillie_Tetrao_urogallus_distribution_map.png)
Tjur (Tetrao urogallus) er en fugl i gruppen af skovhøns. Den findes ikke i Danmark, men yngler i Skandinavien fra Skåne og nordpå – og videre mod øst gennem Finland og Rusland til området ved Lena-floden. Arten findes desuden i Skotland, Polen og Hviderusland samt i distinkte bestande i visse bjergegne af Mellem- og Sydeuropa.
Kendetegn
[redigér | rediger kildetekst]Tjuren kan forveksles med sin mindre slægtning, urfuglen, men er en del større – hannen op til 100 cm og 6 kg og hunnen op til 60 cm og 2,5 kg. I flugt virker urfuglen mindre langhalset og storhovedet end tjuren. Urhønen har kortere hale end tjurhønen, og urhanen kan skelnes fra tjurhanen ved at den har kileformet hale.
Udover størrelsen bemærkes forskellen på hannerne mest ved spillet i yngletiden. Tjuren har flere forskellige nuancer i fjerdragten, og den sorte farve er mere mat. Når halen er slået ud er viften hos tjuren noget større, mens ynglekaldet er mindre markant både i form og styrke – det kan næppe høres længere væk end få hundrede meter.
Hjemsteder
[redigér | rediger kildetekst]Tjuren og urfuglen forekommer stort set i de samme geografiske områder, men foretrækker forskellige biotoper. Tjuren foretrækker den lysåbne skov, eller tættere skov hvor den holder til ved moser, lysninger og i skovbrynet. Urfuglen foretrækker åbne områder, f.eks. heder og moseflader. Tjurens foretrukne skovtype er nåleskov med moser, især ældre fyrreskove. I visse områder forekommer den dog i bjergskove af løvtræer i Sydeuropa.
Tjur i Danmark
[redigér | rediger kildetekst]Man ved fra knoglefund, at Tjuren ynglede i Danmark i tiden omkring yngre stenalder.[1] Måske har den også ynglet tættere på vor tid. Den eneste mulige spontane forekomst i historisk tid af tjur er fra Rold Skov i 1874. Dette fund var længe anerkendt som det eneste sikre fund af tjur i Danmark, men bliver dog nu regnet for udokumenteret.[2] Der har været mange udsætnigsforsøg mellem 1891 og 1964, men fuglene fik ingen steder fodfæste. Mest succes fandtes på Bornholm, i Midtjylland samt ved Tisvilde i Nordsjælland. hvor der gennem flere år blev iagttaget ynglende fugle.
Krydsning med urfugl
[redigér | rediger kildetekst]Krydsning af tjurhøne og urhane forekommer af og til i naturen. Resultatet er et sterilt afkom som kaldes rakkelhane/rakkelhøne. Krydsning mellem tjurhane og urhøne er ikke set.
-
Tetrao urogallus
-
Tetrao urogallus
Noter
[redigér | rediger kildetekst]- ^ Bernt Løppenthin: Danske ynglefugle i fortid og nutid, side 241-243. Odense 1967
- ^ Andreas Bruun Kristensen, Alex Sand Frich, Troels Eske Ortvad og Michael Schwalbe. "Sjældne fugle i Danmark og Grønland i 2009" (PDF). DOF Sjældenhedsudvalg. s. 132. Hentet 2013-11-02.
{{cite web}}
: CS1-vedligeholdelse: Flere navne: authors list (link) CS1-vedligeholdelse: url-status (link)
Kilder
[redigér | rediger kildetekst]- Jørgen Staarup Christensen. "Tjurens forekomst i Danmark og dens placering på den danske artsliste" (PDF). Arkiveret fra originalen (PDF) 4. november 2013. Hentet 2013-11-02.
- Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. ISBN 87-12-01619-5.