Haiku
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Basho_Horohoroto.jpg/300px-Basho_Horohoroto.jpg)
japansk:
ほろほろと山吹ちるかたきのおと
horo horo to / yamabuki chiru ka / taki no oto[a]
dansk oversættelse:[2]
Sagte, sagte
falder bjergrosens blade –
lyden af vandfald
Et haiku får sin kraft fra det intuitive eller følelsesmæssige spring hen over gabet mellem digtets to dele, et gab hvor noget med vilje er udeladt. [...] Kunsten at skrive haiku er kunsten at skabe dette gab, udelade noget, men dvæle ved den fremkomne åbning, som deler et haiku i sine to livfulde dele.
I klassisk japansk haikudigtning har man et indforstået vokabularium, hvor en japansk læser automatisk 'oversætter' bestemte billeder som værende udtryk for en bestemt årstid og dens vejrligs karakteristika. Den slags har vi ikke, når vi skriver haiku på dansk. Her må man nøjes med at være bogstavelig, når man begiver sig ud i årstiderne.
Haiku (俳句 lyt ?) er en japansk lyrikform med strenge formkriterier. På japansk betyder haiku 'spøgefuldt vers'.[5] Traditionelle haiku består af tre linjer med 17 mora (en form for stavelser, på japansk kaldet on) i et 5-7-5 mønster,[6] et kireji, eller "klippeord",[7] og et kigo, om årstider. Lignende japansk lyrik, som ikke helt følger disse regler, kaldes normalt senryū.[8]
Haiku-digtningen opstod i 1600-tallets Japan, i Edo-perioden, og fra denne tid er en af de mest kendte digtere Matsuo Basho. De første haiku stod som indledning til en længere japansk digtform kaldet renga. Disse begyndelses-strofer kaldtes hokku, og efterhånden begyndte man at lade dem stå alene. Navnet haiku fik de i slutningen af 1800-tallet af den japanske forfatter Masaoka Shiki.[9]
Inden for moderne japansk haiku (現代俳句 gendai-haiku) afviger man af og til fra kriterierne, en udvikling som begyndte med digteren Ogiwara Seisensui (1884-1976), som hverken holdt sig til 5-7-5 mønsteret eller reglen om årstider.[10][11]
I dag har haiku-digtning spredt sig til mange lande, og man følger sjældent slavisk de strenge japanske formkriterier. I Japan skrives et haiku oftest på én (lodret) linje, mens man andre steder gerne benytter tre linjer.
Opbygning
[redigér | rediger kildetekst]Et japansk haiku er ikke som i Vesten baseret på stavelser, men på mora, samlet i tre ordgrupper, af formen 5-7-5 mora (på japansk on), som skrives på en lodret linje. Et japansk on er ofte kortere og bærer mindre semantisk information end en stavelse kendt fra europæiske sprog. Fx har "Stockholm" to stavelser, men seks mora. De 17 japanske on i et haiku svarer på tysk omtrent til 10-14 stavelser, og i europæisk haiku-digtning benyttes derfor efterhånden ofte færre end 17 stavelser, [12] men de præcise regler diskuteres stadig, af fx Vicente Haya[13] eller Jaime Lorente[14]. Europæiske haiku skrives oftest på tre linjer, én til hver ordgruppe.
Skemaet viser fordelingen af de fem on i ordgruppen nippon wa fra et haiku (hvor de fem on svarer til tre europæiske stavelser):
Hiragana | に | っ | ぽ | ん | は |
---|---|---|---|---|---|
Latinsk | Ni | p | po | n | wa |
Et haiku skal gerne beskrive noget konkret og nutidigt, samt referere til en årstid. Kendetegnende er desuden, at teksten har et ufærdigt præg, så at det er op til læseren selv at finde meningen, ud fra de ting som nævnes og disses sammenhæng.[12]
Haikudigte beskriver dybe stemninger med få ord og beskriver lyde, syn eller følelser på en højst simpel måde ved brug af meget få ord. Det er disse forhold, der gør haiku-digte så utroligt dybe og på samme tid simple.[kilde mangler]
Påvirkning fra zenbuddhisme
[redigér | rediger kildetekst]Buddhismen kom til Japan i 1100-tallet, og her blev den efterhånden meget udbredt, i sin særlige japanske form, zen. Gennem zen kan man opnå en tilstand af personlig oplysning, satori, ved at undgå vrangforestillinger og sansebedrag, ikke mindst som de kommer til udtryk gennem sproget. For zen-munkene var det derfor vigtigt at gøre sproget enkelt, både i tale og skrift, samtidig med at de betonede det intuitive på bekostning af logisk argumentation, fx ved at stille deres disciple koan, spørgsmål som ikke kan besvares på rationel vis, så at disciplen tvinges til at svare på en anden måde.[15]
I haiku-digtning drejer det sig, som i zen, om at opnå den fulde indlevelse i hvert enkelt øjeblik, ved at møde det med et klart og åbent sind og en ren ånd. I japansk naturdyrkelse indtager månen og kirsebærblomsten hver deres særstilling, med månens kredsløb som symbol på det evige og kirsebærblomsten som symbol på det korte og forgængelige. Et godt haiku kan opfattes som et svar på et sådant koan, med sin paradoksale sammenstilling af ideal og virkelighed, eller af det evige og det forgængelige.[15]
Eksempler
[redigér | rediger kildetekst]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Poet-Basho-and-Moon_Festival-Tsukioka-Yoshitoshi-1891.png/220px-Poet-Basho-and-Moon_Festival-Tsukioka-Yoshitoshi-1891.png)
Lige siden nymånen
har jeg ventet på i aften
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/100_views_edo_040.jpg/220px-100_views_edo_040.jpg)
Et af de kendteste haiku[16] er Bashōs "gamle dam":[b]
Engelsk oversættelse:[18]
- old pond
- frog leaps in
- water's sound
Dansk oversættelse:[5]
- En gammel dam
- En frø springer
- Plask
Anden dansk oversættelse:[19]
- Den gamle dam –
- en frø springer i –
- lyden af vand
Fordelingen på on er således:
- fu-ru-i-ke ya (5)
- ka-wa-zu to-bi-ko-mu (7)
- mi-zu-no-o-to (5)
Et andet haiku af Bashō:[c]
- 初しぐれ猿も小蓑をほしげ也
- はつしぐれさるもこみのをほしげなり
- hatsu shigure saru mo komino o hoshige nari[21]
Oversættelse til dansk:[22]
- Første vinterregn –
- selv aben ønsker sig vist
- et lille regnslag
Fordelingen på on er således:
- ha-tsu shi-gu-re (5)
- sa-ru mo ko-mi-no o (7)
- ho-shi-ge na-ri (5)
I dette haiku af Bashō afviger han fra mønsteret med 5-7-5 on, idet der her er 18 on i et 6-7-5 mønster ("ō" eller おう svarer til to on).
- 富士の風や扇にのせて江戸土産
- ふじのかぜやおうぎにのせてえどみやげ
- Fuji no kaze ya ōgi ni nosete Edo miyage[23]
Oversat til engelsk:
Fordelingen på on er således:
- fu-ji no ka-ze ya (6)
- o-u-gi ni no-se-te (7)
- e-do mi-ya-ge (5)
Dette haiku af Issa[24] viser, at 17 japanske on ikke altid svarer til 17 engelske stavelser ("nan" svarer til to on og "nonda" til tre).
- 江戸の雨何石呑んだ時鳥
- えどのあめなんごくのんだほととぎす
- Edo no ame nan goku nonda hototogisu
Oversat til engelsk:
- of Edo's rain
- how many mouthful did you drink,
- cuckoo?
Fordelingen på on er således:
- e-do no a-me (5)
- na-n go-ku no-n-da (7)
- ho-to-to-gi-su (5)
På dansk
[redigér | rediger kildetekst]Et haikudigt af Ole Bundgaard:[kilde mangler]
- Sommerfuglene
- hvorfor bruge mange ord
- et kan gøre det
Kim Skotte har i sin bog 365 - et år i haiku skrevet et haiku til hver dag i året 2018, alle med 5-7-5 stavelser. Her eksempler:[4]
Billygter i kø Skoven tyst og kold Et mørkegult næb Vindstød i knaldsol Mælkehvid morgen |
Orange skumring Fjerne rejsende Et glas med koldt vand Vådt glinsende sten Skodderne åbnes |
Lytter du nøje Sprød blå havhimmel Næsten ingenting Storbyens brænding |
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Fra hokku til haiku
[redigér | rediger kildetekst]De gamle japanske digtformer renga og renku (sidstnævnte også kaldet haikai no renga) indledes med et lille vers kaldet hokku. P.g.a. sin placering forrest blev hokku-verset toneangivende for hele digtet. Selvom de derfor nogle gange blev gengivet alene, blev hokku altid opfattet som en del af renku.[25] På Matsuo Bashōs tid i sidste halvdel af 1600-tallet begyndte man oftere at lade hokku-verset stå alene, eller kombinerede det under navnet haibun med prosa, eller under navnet haiga med maleri. Ca. 200 år senere begyndte digteren Masaoka Shiki (1867–1902) at kalde selvstændige hokku-vers for haiku,[26] og i dag bruges denne betegnelse om sådanne selvstændige vers, uanset hvornår de er skrevet, mens betegnelsen hokku anses for forældet.[27]
Bashō
[redigér | rediger kildetekst]![Uddybende](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Searchtool.svg/15px-Searchtool.svg.png)
I 1600-tallet var det især de to digtere Matsuo Bashō (1644–1694) og Uejima Onitsura (1661–1738), der gjorde denne digtning populær. Kredsen omkring Bashō brugte hyppigt selvstændige hokku i deres antologier, hvilket var begyndelsen til vor tids haiku. Bashō brugte også hokku som omdrejningspunkter eller bindeled[bør uddybes] mellem prosatekststykker i sine skitser og rejsedagbøger. Denne slags haikai kaldes haibun. Bashōs kendteste værk er rejseskildringen Oku no Hosomichi, på engelsk Narrow Roads to the Interior, som regnes som en klassiker inden for japansk litteratur[28] og adskillige gange er oversat til engelsk.
Hundrede år efter sin død blev Bashō stadig dyrket som en gud af både det kejserlige styre og shinto-præsteskabet, fordi han løftede haikai-genren fra at være en vittig leg med ord til at blive sublim poesi. Han er i dag verdenskendt og æres stadig i Japan som digtningens skytshelgen.[29]
Buson
[redigér | rediger kildetekst]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/YosaBusonGrave.jpg/170px-YosaBusonGrave.jpg)
Omtrent et århundrede efter Bashōs død udviklede Yosa Buson (1716–1783) og flere andre en ny haikai-genre, kaldet tenmai-stilen. Buson var en mester inden for haiga, som kombinerer maleri med haiku eller haikai. Hans talent ses i måden han snarere malede end skrev sine haiku.[30]
Issa
[redigér | rediger kildetekst]Endnu et århundrede skulle gå, førend en ny, meget individualistisk og samtidig humanistisk haiku-stil dukkede op, med Kobayashi Issa (1763–1827), hvis elendige barndom, fattige og triste liv, og stærke buddhistiske tro er åbenlys i hans digtning. Issa gjorde haiku tilgængelig for et bredere publikum.[kilde mangler]
Shiki
[redigér | rediger kildetekst]Masaoka Shiki (1867–1902) skulle komme til at reformere og modernisere haiku-digtningen. Som skribent var han uhyre produktiv, trods lange perioder med kronisk sygdom. Shiki tog afstand fra sin tids i hans øjne stereotype haikai-digtere, som nedsættende blev omtalt som tsukinami, eller 'månedlig' (i den overførte betydning fortærsket), med reference til de møder, de i slutningen af 1800-tallet holdt en eller to gange om måneden. Shiki var også kritisk over for den gamle Bashō.[kilde mangler]
Ligesom mange af datidens intellektuelle japanere var Shiki stærkt præget af vestlig kultur og tankegang. Han holdt af Busons malede haiga-stil og var optaget af europæisk plein air maleri, som han indarbejdede i en særlig slags haiku, kaldet shasei (写生, "skitser fra livet"), som fungerede som naturskitser i ord. Han udbredte sin tilgang til haiku gennem digte og essays i aviser.[kilde mangler]
Helt op i Shikis tid blev hokku, selv når de stod alene, skrevet som en del af et renku, af en gruppe af skribenter.[25] Shiki forlod med sin nye skrivemåde denne kollektive tilgang til digtningen, og som agnostiker[31] fjernede han også den buddhistiske indflydelse. Endelig forkastede han betegnelsen hokku til fordel for det nye haiku, en forkortelse af "haikai no ku" i betydningen 'et haikai-vers',[32] omend denne betegnelse, med omtrent samme betydning, allerede havde to århundreder på bagen.[kilde mangler] Siden da er betegnelsen "haiku" blevet brugt, både i og uden for Japan, om ethvert selvstændigt haiku-digt, uanset alder. Shikis modernisering blev et hårdt slag for de gamle renku- og haikai-skoler. Betegnelsen "hokku" bruges nu mest i den oprindelige betydning om begyndelsesverset i et renku, og sjældent om selvstændige haiku fra før Shikis tid.[kilde mangler]
Litteratur
[redigér | rediger kildetekst]- Matsuo Basho (2011): Ildfluer, udvalgte haiku oversat og kommenteret af Niels Kjær, Attika, 164 sider, ISBN 978-87-7528-787-1
- Donald Keene (1999): Dawn to the West: A History of Japanese Literature, vol.4: Poetry, Drama, Criticism. Columbia University Press, 698 sider, ISBN 9780231114394
- Kim Skotte (2019): 365 - et år i haiku, med efterskrift. Republik, 423 sider, ISBN ISBN 978-87-92976-41-3
Noter
[redigér | rediger kildetekst]Referencer
[redigér | rediger kildetekst]- ^ Basho (2011), s. 141.
- ^ Basho (2011), s. 53.
- ^ Style of Haiku poetry
- ^ a b Skotte 2019.
- ^ a b 'haiku' i Den Danske Ordbog
- ^ Lanoue, David G. Issa, Cup-of-tea Poems: Selected Haiku of Kobayashi Issa, Asian Humanities
- ^ Hiraga, Masako K. (1999). "Rough Sea and the Milky Way: 'Blending' in a Haiku Text," in Computation for Metaphors, Analogy, and Agents, ed. Chrystopher L. Nehaniv. Berlin: Springer. s. 27. ISBN 978-3540659594.
- ^ Shirane, Haruo (marts 2016) [2015]. "Satiric poetry: Kyōshi, Kyōka, and Senryū". I Shirane, Haruo; Suzuki, Tomi; Lurie, David (red.). The Cambridge History of Japanese Literature. Cambridge University Press. s. 509. doi:10.1017/CHO9781139245869. ISBN 9781107029033.
Many English haiku composed outside Japan, which do not require a seasonal word, are in fact senryū.
- ^ Vásquez Rocca, Adolfo (januar 2005). "Lógica paraconsistente, mundos posibles y ficciones narrativas" (PDF). A Parte Rei (spansk) (37): 8. Arkiveret fra originalen (PDF) 12. maj 2022. Hentet 28. juni 2018.
- ^ 'Haiku' i opslagsværket My Pedia
- ^ Keene (1999)
- ^ a b Deutsche Haiku Gesellschaft: Grundbegriffe: Haiku Arkiveret 29. juni 2017 hos Wayback Machine
- ^ ·Haya Segovia, Vicente, Aware, Barcelona, Kairós, 2013. ISBN 978-84-9988-245-1
- ^ ·Lorente, Jaime. Shasei.Introducción al haiku, Toledo, Lastura y Juglar, Colección "Punto de Mira", 2018. ISBN 978-84-948512-9-2
- ^ a b Basho (2011), s. 9-11.
- ^ Higginson, William J. The Haiku Handbook, Kodansha International, 1985, ISBN 4-7700-1430-9, p.9
- ^ Basho (2011), s. 132.
- ^ Translated by William J. Higginson in Matsuo Bashō: Frog Haiku (Thirty Translations and One Commentary), including commentary from Robert Aitken's A Zen Wave: Bashô's Haiku and Zen (revised ed., Shoemaker & Hoard, 2003)
- ^ Basho (2011), s. 26.
- ^ Basho (2011), s. 150.
- ^ Works of Basho, Winter on Iga and Basho ict.ne.jp website.
- ^ Basho (2011), s. 80.
- ^ Works of Basho, Summer on Iga and Basho ict.ne.jp website.
- ^ "Issa archive". Haikuguy.com. Hentet 2012-01-06.
- ^ a b Hiroaki Sato. One Hundred Frogs, Weatherhill, 1983, ISBN 0-8348-0176-0 p.113
- ^ Higginson, William J. The Haiku Handbook, Kodansha International, 1985, ISBN 4-7700-1430-9, p.20
- ^ van den Heuvel, 1986, p.357
- ^ Yuasa, Nobuyuki. The Narrow Road to the Deep North and other travel sketches, Penguin 1966, ISBN 0-14-044185-9 p.39
- ^ Rimer, J. Thomas. A Reader's Guide to Japanese Literature, Kodansha International 1988, ISBN 4-7700-1396-5 pp.69-70
- ^ Ross, Bruce. Haiku Moment: An Anthology of Contemporary North American Haiku, Tuttle Publishing, 1993, ISBN 0-8048-1820-7 p.xv
- ^ Henderson, Harold G. An Introduction to Haiku: An Anthology of Poems and Poets from Basho to Shiki, Doubleday Anchor Books, 1958, p.163
- ^ Earl Miner, Japanese Linked Poetry. Princeton University Press, 1980. ISBN 0-691-01368-3 pbk.