Otakar Štáfl
Otakar Štáfl | |
---|---|
![]() ak.malíř Otakar Štáfl | |
Narození | 30. prosince 1884 nebo 30. července 1884 Německý Brod ![]() |
Úmrtí | 14. února 1945 (ve věku 60 let) Praha-Vinohrady ![]() |
Místo pohřbení | Havlíčkův Brod |
Vzdělání | krajinářská škola Ferdinanda Engelmüllera |
Povolání | malíř a ilustrátor |
Rodiče | Josef Štáfl |
Manžel(ka) | Vlasta Štáflová |
Příbuzní | Arnošt Štáfl (bratranec) |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Vlasta_a_Otakar%2C_M%C3%A1nesova_20.jpg/260px-Vlasta_a_Otakar%2C_M%C3%A1nesova_20.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/%C5%A0t%C3%A1flova_chalupa.jpg/260px-%C5%A0t%C3%A1flova_chalupa.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/Otakar_%C5%A0t%C3%A1fl_%281884-1945%29.jpg)
Otakar Štáfl (30. prosince 1884 Německý Brod[1] – 14. února 1945 Praha) byl český malíř a ilustrátor.
Život a dílo
[editovat | editovat zdroj]Narodil se 30. prosince 1884 v Německém Brodě (dnes Havlíčkův Brod). Jeho otec Josef Štáfl byl místním řezbářem, mimo jiné vyřezal i známého brodského Hnáta. Od roku 1897 studoval na místním gymnáziu, které však s nesouhlasem rodičů v roce 1903 opustil. Odešel do Prahy věnovat se své zálibě – malířství. Kreslit a malovat začal již v mládí. V Praze byl přijat do krajinářské školy Ferdinanda Engelmüllera. Už jako žák získal za akvarely vystavené v Rudolfinu první honorář. Svou pilnou prací si postupně získával vážnost a jméno v uměleckém světě. Kreslil pražská zákoutí a roku 1907 je vystavil v Počátkách. Perokresbami zdokumentoval Chrudim pro knihu profesora Mušky O staré Chrudimi (1907). Velké množství jeho obrázků, převážně s architektonickými motivy, bylo publikováno téměř okamžitě v časopisech Český svět, Zlatá Praha a jiných uměleckých časopisech té doby.
Roku 1910 se oženil[2] s dcerou ředitele nakladatelství Politika Václavou Brychtovou. V tomto nakladatelství získal zaměstnání jako grafik a navrhoval plakáty. Na vídeňské výstavě Ex libris v roce 1913 byly velmi úspěšné jeho knižní značky. Jeho fantazie a láska k přírodě se nejvíce projevila v knižních ilustracích, zejména pro děti a mládež. Kresbou, dřevorytem i akvarelem ilustroval desítky knih.
Za první světové války organizoval humanitární akce ve prospěch sirotků a válečných vdov a angažoval se ve veřejném životě rodného města. Po válce se zasloužil o vybudování pomníku Karla Havlíčka a o vznik Havlíčkova muzea. V roce 1917 se rozvedl a v roce 1927 znovu oženil s Vlastou Koškovou, v té době známou spisovatelkou pohádek a dívčích románů.
Od 1. dubna 1929 byli manželé Štáflovi nájemci chaty u Popradského plesa v Tatrách. Iniciovali vznik Symbolického cintorína u Popradského plesa pod západní stěnou Ostrvy, kde mají také od roku 1947 pamětní tabuli.
Nejproslulejší je jako malíř Tater, kde prožil značnou část svého života. Jejich krásu zachytil nejen v nesčetných akvarelech, ale i v monumentálních olejích. V roce 1928 vyšel tiskem cyklus 120 akvarelů z Vysokých Tater[3]. Dva obrazy s motivy z Vysokých Tater byly dokonce vydány na poštovních známkách.
Štáfl nemaloval jen Tatry. Nezapomínal ani na svou rodnou Vysočinu. Mezi jeho nejoblíbenější patřily vršky mezi Zbožicí a Horní Krupou, ale i v Havlíčkově Borové, na Humpolecku a Chotěbořsku. Zde všude maloval nejvíce v posledních letech svého života, za druhé světové války.
14. února 1945 byl jeho ateliér na Vinohradech zasažen bombou spojeneckých letadel. V troskách domu manželé Štáflovi zahynuli. Z jejich velké umělecko-historické knihovny zbylo pouhé torzo. Dnes je uložené v muzeu v Havlíčkově Brodě. V Brodě, v jeho rodném městě, mu byl v roce 1957 otevřen památník. Umístěn byl do obranné věže středověkého opevnění, která stojí v těsné blízkosti místa, kde stávala rodná chalupa Otakara Štáfla. V této „Štáflově baště“ najdeme šest z původních osmi plastických obrazů ze života Karla Havlíčka.[4]
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Otakar Štáfl U Vltavy
-
Otakar Štáfl Kvetoucí paseka
-
Otakar Štáfl Bača s ovcemi (1930–1940)
-
Otakar Štáfl Pohled z Rysů
-
Otakar Štáfl Zima na Brodsku
-
Otakar Štáfl Malý Tom (ilustrace)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ SOA Zámrsk, Matrika narozených 1882-1896 v Německém Brodě, sign.2815, ukn.2093, str.96. Dostupné online
- ↑ Matriční záznam o sňatku Otakara Štáfla s Václavou Brychtovou farnosti při kostele Matky Boží před Týnem na Starám Městě pražském
- ↑ ŠTÁFL, Otakar. Vysoké Tatry: 120 akvarelů Otakara Štáfla. Praha: Českomor. podniky tiskařské a vyd., 1928. Dostupné online.
- ↑ Turistické informační centrum Vysočiny: Otakar Štáfl
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- ŠTYRSA, Josef. Kamarád ze skal. Ilustrace Theodor Pištěk. 1. vyd. Praha: STN, 1959. 130 s.
- ŠTYRSA, Josef. Kamarád ze skal. Ilustrace Theodor Pištěk. 2. vyd. Praha: ASA, 2017. 176 s. ISBN 978-80-87353-09-7.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Otakar Štáfl na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Otakar Štáfl
- Otakar Štáfl v Česko-Slovenské filmové databázi
- Digitalizované knihy s ilustracemi Otakara Štáfla v digitální knihovně Kramerius NK ČR.
- Otakar Štáfl v informačním systému abART
- Otakar Štáfl: Obrazový cyklus Vysoké Tatry
- Čeští malíři 19. století
- Čeští ilustrátoři
- Čeští herci němého filmu
- Čeští režiséři
- Výtvarníci poštovních známek
- Narození 30. prosince
- Narození v roce 1884
- Narození v Havlíčkově Brodě
- Úmrtí 14. února
- Úmrtí v roce 1945
- Úmrtí na Vinohradech (Praha 2)
- Oběti druhé světové války
- Oběti leteckých náletů
- Symbolický hřbitov obětí Tater
- Pohřbení v Havlíčkově Brodě
- Žáci Ferdinanda Engelmüllera
- Čeští malíři 20. století