Luisa Hollandina Falcká
Luisa Hollandina Falcká | |
---|---|
![]() Portrét Luisy Hollandiny od jejího učitele Gerrita van Honthorst, 1642 | |
Narození | 18. dubna 1622 Haag |
Úmrtí | 11. února 1709 (ve věku 86 let) Klášter Maubuisson |
Místo pohřbení | Klášter Maubuisson |
Povolání | malířka, řeholnice a spisovatelka |
Rodiče | Fridrich Falcký a Alžběta Stuartovna |
Příbuzní | Žofie Hannoverská, Alžběta Falcká, Henrietta Marie Falcká, Karel I. Ludvík Falcký, Eduard Falcký, Gustav Adolf Falcký, Jindřich Fridrich Falcký, Mořic Falcký, Ruprecht Falcký[1], Philipp von der Pfalz a Šarlota Falcká (sourozenci) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Luisa Marie Falcká, zvaná Luisa Hollandina, německy Luise Hollandine von der Pfalz (* 18. dubna 1622, Den Haag – 11. února 1709, cisterciácký klášter Maubuisson), byla falcká princezna, titulární falckraběnka, v letech 1664–1709 abatyše kláštera Maubuisson, malířka a mědirytec.
Život
[editovat | editovat zdroj]Původ, mládí
[editovat | editovat zdroj]Luisa Hollandina se narodila jako druhá dcera/šesté dítě „zimního krále“ Fridricha Falckého (1596–1632) a jeho manželky, anglické princezny Alžběty Stuartovny (1596–1662). Jejími prarodiči byli z otcovy strany falcký kurfiřt Fridrich IV. Falcký a jeho manželka Luisa Juliana Oranžská, z matčiny pak anglický král Jakub I. Stuart a Anna Dánská. Světlo světa spatřila v nizozemském Haagu, kam uprchli její rodiče po ztrátě českého trůnu po bitvě na Bílé hoře; jako jejich první dítě v holandském exilu byla – neboť místo jejího kmotra zaujal nizozemský parlament (Generalstaaten) – pokřtěna jako Luisa Marie Hollandina. Malá princezna vyrůstala v péči vychovatelů v Leidenu. Po ukončení vzdělání se vrátila zpět na dvůr své matky do Haagu. Zde se o její ruku ucházel mezi jinými např. braniborský kurfiřt Fridrich Vilém.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Self_portrait_by_Louise_Hollandine%2C_princess_Palatine.jpg/220px-Self_portrait_by_Louise_Hollandine%2C_princess_Palatine.jpg)
Malířka
[editovat | editovat zdroj]Luisa Hollandina byla talentovaná malířka; věnovala se především portrétní malbě pod vedením nizozemského malíře Gerrita van Honthorst. Její díla, natolik kvalitní a zdařilá, že byla často připisována jejímu učiteli, představují většinou její blízké příbuzné; většinou jsou uložena v muzeích v Německu. Luisině umělecké tvorbě byla nicméně věnována pozornost teprve v 80. letech 20. století.
Konverze
[editovat | editovat zdroj]19. prosince roku 1657 z Antverp, kde ještě jako jediná ze sourozenců žila po boku své matky, utekla do Francie, kam ji pozvala její teta z matčiny strany Henrietta Marie Bourbonská. Zde stejně jako její mladší bratr Eduard přestoupila v jednom karmelitánském klášteře na katolickou víru. Útěk a konverze vedly k definitivnímu odpoutání od matky. 25. března roku 1659 se stala novickou a 19. září následujícího roku 1660 jeptiškou kláštera cisterciaček v Maubuissonu v Saint-Ouen-l'Aumône (poblíž Paříže), kde se i nadále věnovala malování. Na přímluvu francouzské Koruny se stala v srpnu roku 1664 jeho abatyší. Od nizozemského parlamentu přesto dostala doživotní důchod a také Ludvík XIV. jí udělil roční rentu 6 000 livrů. Luisa Hollandina podporovala svou nejmladší sestru Žofii v úsilí o církevní sjednocení a byla považována za podporovatelku Jacques Bénigne Bossueta.
Byla ve velmi úzkém vztahu se svou neteří Liselottou (provdanou vévodkyní orleánskou), která často navštěvovala Maubuisson. Poslední léta svého života, poté co ji v roce 1705 ranila mrtvice, byla Luisa Hollandina částečně ochrnutá. Zemřela 11. února 1709 v požehnaném věku 87 let v Maubuissonu, kde byla i uložena k poslednímu odpočinku.
Významná díla
[editovat | editovat zdroj]- Braunschweig, Herzog Anton Ulrich-Museum
- Dvojportrét anonymního páru jako Mars a Venuše, kolem 1669
- Hannover, Niedersächsisches Landesmuseum
- Isselburg, Museum Wasserburg Anholt
- Portrét Žofie Hannoverské jako indiánky, po r. 1644
Vývod z předků
[editovat | editovat zdroj]Fridrich III. Falcký | ||||||||||||
Ludvík VI. Falcký | ||||||||||||
Marie Braniborsko-Kulmbašká | ||||||||||||
Fridrich IV. Falcký | ||||||||||||
Filip I. Hesenský | ||||||||||||
Alžběta Hesenská | ||||||||||||
Kristýna Saská | ||||||||||||
Fridrich Falcký | ||||||||||||
Vilém I. Nasavsko-Dillenburský | ||||||||||||
Vilém I. Oranžský | ||||||||||||
Juliana ze Stolbergu | ||||||||||||
Luisa Juliana Oranžská | ||||||||||||
Ludvík z Montpensier | ||||||||||||
Šarlota Bourbonská | ||||||||||||
Jacqueline de Longwy | ||||||||||||
'Luisa Hollandina Falcká' | ||||||||||||
Matyáš Stuart, IV. hrabě z Lennoxu | ||||||||||||
Jindřich Stuart, Lord Darnley | ||||||||||||
Markéta Douglasová | ||||||||||||
Jakub I. Stuart | ||||||||||||
Jakub V. Skotský | ||||||||||||
Marie Stuartovna | ||||||||||||
Marie de Guise | ||||||||||||
Alžběta Stuartovna | ||||||||||||
Kristián III. Dánský | ||||||||||||
Frederik II. Dánský | ||||||||||||
Dorotea Sasko-Lauenburská | ||||||||||||
Anna Dánská | ||||||||||||
Oldřich III. Meklenburský | ||||||||||||
Žofie Meklenburská | ||||||||||||
Alžběta Dánská | ||||||||||||
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Luise Hollandine von der Pfalz na německé Wikipedii.
- ↑ Union List of Artist Names. 5. dubna 2016. Dostupné online. [cit. 2021-05-21].
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Herzog Anton Ulrich-Museum Braunschweig – Die holländischen Gemälde, Braunschweig 1983, ISBN 3-922279-01-5
- Hans Rudolf Füssli: Allgemeines Künstlerlexicon oder kurze Nachricht von dem Leben und den Werken der Mahler, Bildhauer, Baumeister, Kupferstecher, Kunstgiesser, Stahlschneider, etc, 1779, S. 497 Digitalisat