Herman Lieberman
Herman Lieberman | |
---|---|
![]() Herman Lieberman, foto z doby před r. 1907 | |
Poslanec Říšské rady | |
Ve funkci: 1907 – 1918 | |
Poslanec Sejmu | |
Ve funkci: 1919 – 1933 | |
Exilový polský ministr spravedlnosti | |
Ve funkci: 1941 – 1941 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | Polský klub (PPSD) PPS |
Narození | 3. ledna 1870 Drohobyč ![]() |
Úmrtí | 21. října 1941 (ve věku 71 let) Londýn ![]() |
Alma mater | Jagellonská univerzita |
Ocenění | Řád bílé orlice |
Commons | Herman Lieberman |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Herman Lieberman, uváděn též jako Herman Liebermann (3. ledna 1870 Drohobyč – 21. října 1941 Londýn[1]), byl rakouský a polský politik z Haliče, na počátku 20. století poslanec Říšské rady, v meziválečném Polsku poslanec Sejmu a významný představitel Polské socialistické strany, od 30. let v exilu, za 2. světové války exilový polský ministr spravedlnosti.
Biografie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Herman_Lieberman_1931.jpg/220px-Herman_Lieberman_1931.jpg)
Narodil se v židovské rodině v Haliči. Vystudoval právo na Jagellonské univerzitě v Krakově, kde roku 1894 získal titul doktora práv. Angažoval se v politice. Během pobytu v Paříži získal kontakty na socialistické hnutí a zapojil se do činnosti Polské sociálně demokratické strany v Haliči. Byl redaktorem listu Głos Przemyski.[1]
Na počátku 20. století se zapojil i do celostátní politiky. Ve volbách do Říšské rady roku 1907, konaných poprvé podle všeobecného a rovného volebního práva, získal mandát v Říšské radě (celostátní zákonodárný sbor) za obvod Halič 13. Byl členem poslanecké frakce Klub německých sociálních demokratů. Mandát za týž obvod obhájil i ve volbách do Říšské rady roku 1911. Nyní usedl do frakce Polský klub. Ve vídeňském parlamentu setrval až do zániku monarchie.[2] K roku 1911 se profesně uvádí jako advokát.[3] Na Říšské radě byl členem právního a vojenského výboru. Spolu s dalšími sociálními demokraty se zasazoval o zlepšení podmínek vojenské služby.[1]
Před 1. světovou válkou udržoval vztah s psychoanalytičkou Helene Deutschovou.
Za světové války byl do roku 1917 příslušníkem Polských legií jako poručík. V roce 1918 obhajoval vojáky v procesu v Marmaros-Szigeth, obžalované z velezrady. Koncem roku 1918 zakládal v Přemyšli polsko-ukrajinský národní výbor, který přebíral moc v tomto regionu. Po vzniku samostatného Polska se dále politicky angažoval. V letech 1919–1933 byl poslancem Sejmu. Patřil mezi hlavní osobnosti polského socialistického hnutí. V letech 1931–1934 byl místopředsedou ústředního výboru Polské socialistické strany. Organizoval mimo jiné stávku krakovských dělníků roku 1923, která byla krvavě potlačena. Od roku 1931 zasedal v exekutivě Socialistické internacionály.
Roku 1926 po protidemokratickém puči začal ostře vystupovat proti autoritářské vládě Józefa Piłsudského a fašizaci Polska. Ve 30. letech čelil perzekuci. V roce 1930 byl zatčen, vězněn a mučen a roku 1932 odsouzen na rok a půl žaláře. Utekl ale do Francie, kde založil Ligu obrany práv člověka a občana a kde setrval až do vypuknutí druhé světové války. Na podzim 1939 podpořil vznik exilové polské vlády a využil své kontakty na britské a francouzské socialisty. Byl viceprezidentem exilové národní rady (exilový parlament) a v roce 1941 za 2. světové války polským ministrem spravedlnosti exilové vlády generála Władysława Sikorského v Londýně.[1]
Vyznamenání
[editovat | editovat zdroj]Řád bílé orlice – Polsko, 1941 – udělil Władysław Raczkiewicz za vynikající služby Polsku[4][5]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950. Bd. 5. Wien: [s.n.], 2003-2011. Dostupné online. ISBN 978-3-7001-3213-4. Kapitola Liebermann, Herman (1870-1941), Politiker und Advokat, s. 195. (německy)
- ↑ Databáze stenografických protokolů a rejstříků Říšské rady z příslušných volebních období, http://alex.onb.ac.at/spa.htm.
- ↑ http://alex.onb.ac.at/cgi-content/alex?aid=spa&datum=0021&page=258&size=45
- ↑ Archivovaná kopie. eprints.hist.pl [online]. [cit. 2019-09-09]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2014-03-08.
- ↑ FILIPOW, Krzysztof. Order Orła Białego. [s.l.]: [s.n.], 1995. S. 51.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Herman Lieberman na Wikimedia Commons
- Heslo Herman Lieberman v encyklopedii Wiem Archivováno 24. 12. 2013 na Wayback Machine.
- Poslanci rakouské Říšské rady
- Ministři spravedlnosti Polska
- Rakouští právníci
- Poslanci Sejmu
- Polští právníci
- Polští socialisté
- Polští novináři
- Rakousko-uherští Židé
- Židovští politici
- Židovští socialisté
- Polští Židé
- Haličští Židé
- Polští emigranti a exulanti
- Členové Polského klubu
- Členové Polské sociálně demokratické strany Haliče a Slezska
- Absolventi Jagellonské univerzity
- Nositelé Řádu bílé orlice
- Narození v roce 1870
- Narození 3. ledna
- Narození v Drohobyči
- Úmrtí v roce 1941
- Úmrtí 21. října
- Úmrtí v Londýně