Člověk v tísni
Člověk v tísni, o. p. s. | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Zkratka | Člověk v tísni |
Zakladatel | Česká televize, Jaromír Štětina a Šimon Pánek |
Vznik | 1992[1] |
Typ | nestátní nezisková organizace |
Právní forma | obecně prospěšná společnost[2] |
Účel | humanitární pomoc a rozvoj, obhajoba lidských práv, sociální integrace, vzdělání a osvěta |
Sídlo | Praha |
Působnost | celosvětově |
Ředitel | Šimon Pánek[3] |
Finanční ředitel | Jan Kamenický[3] |
Správní rada | Kristina Taberyová, Jan Pergler, Daniel Münich a Petr Jančárek |
Dozorčí rada | Ondřej Matyáš |
Rozpočet | 2 814 126 000 Kč (2021)[4] |
Počet zaměstnanců | 2000+ (včetně dobrovolníků) (2018)[5] |
Oficiální web | www |
Datová schránka | kpmghs7 |
IČO | 25755277 (VR) |
LEI | 315700BIMZCWRZWJP644 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Člověk v tísni (anglicky People in Need) je česká humanitární, rozvojová, vzdělávací a lidskoprávní organizace vycházející z myšlenek humanismu, svobody, rovnosti a solidarity. Je to obecně prospěšná společnost, jejímž ředitelem je Šimon Pánek. Svou činnost začínala v roce 1992 pod názvem Nadace Lidových novin, od roku 1994 fungovala jako Nadace Člověk v tísni při České televizi, od roku 1999 pak jako Člověk v tísni - společnost při České televizi. Pod současným názvem funguje od roku 2007.[6] Roku 2022 bylo po třiceti letech fungování organizace změněno její logo.[7]
Organizace Člověk v tísni v současné době působí ve více než 40 zemích světa. Ve 31 zemích poskytuje humanitární a rozvojovou pomoc. V rámci České republiky poskytuje dluhové poradenství, v 7 krajích nabízí také další sociální služby.[8]
Člověk v tísni je členem mezinárodní platformy humanitárních organizací Alliance2015, která na různých úrovních kooperuje při boji s chudobou a zvyšování účinnosti humanitární pomoci, snaží se přispívat ke zvyšování odolnosti komunit a ovlivňovat humanitární a rozvojovou politiku v Evropě.[9] Člověk v tísni je členem organizací a sdružení jako FoRS, CONCORD VOICE, Calp, EISF, INEE a dalších.[10]
Činnost
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/%C5%A0imon_P%C3%A1nek.jpg/267px-%C5%A0imon_P%C3%A1nek.jpg)
Humanitární a rozvojová pomoc
[editovat | editovat zdroj]Člověk v tísni pomáhá lidem zasaženými válečnými krizemi, přírodními katastrofami i těm, kteří žijí dlouhodobě v chudobě. Zabývá se i dlouhodobými problémy, jako je nedostupnost kvalitního vzdělání a zdravotní péče, nebo degradací životního prostředí. Humanitární a rozvojovou pomoc poskytl Člověk v tísni ve více než 50 zemích Evropy, Asie a Afriky. V rámci svých rozvojových projektů se organizace zaměřuje na zajištění základních životních potřeb (voda, zdravotnictví, vzdělávání, obživa) a na podporu vytváření sociálních programů, rozvoj místního podnikání a podporu občanské společnosti a dobrého vládnutí.[11]
Ukrajina
[editovat | editovat zdroj]Válečný konflikt vyvolaný ruskou invazí v únoru 2022 uvrhl do humanitární krize miliony obyvatel Ukrajiny. Člověk v tísni, který na Ukrajině působí od roku 2003, započal hned v první den ozbrojeného konfliktu organizovat humanitární pomoc pro útokem postižené oblasti. Ve spolupráci s dopravními partnery byl zřízen vlakový most mezi Ukrajinou a Prahou, který pomohl s logistikou a koordinací pomoci. První kamiony se základními a trvanlivými potravinami, léky, zdravotnickým materiálem, spacáky, matracemi, hygienickými potřebami a výživou pro děti vyrazily na Ukrajinu už dva dny po začátku války. Celkem bylo vypraveno 66 kamionů a 17 vlaků obsahujících humanitární pomoc.[12]
Člověk v tísni okamžitě založil sbírku SOS Ukrajina[13], díky které mohla finančně pomoci také veřejnost. Tato sbírka se stala nejúspěšnější za dobu fungování organizace, přispělo na ni již přes půl milionu individuálních dárců celkovou částkou přesahující 2,45 miliardy korun, institucionální dárci přispěli více než třemi miliardami korun.[14]
Za účelem párování nabídky a poptávky pomoci spustil Člověk v tísni portál Pomáhej Ukrajině, a to ve spolupráci s Konsorciem nevládních organizací pracujících s migranty.[15]
V důsledku pokračujících bojů byla poškozena ukrajinská infrastruktura a statisíce lidí se ocitly bez vody a elektřiny. Člověk v tísni proto na východě země zajistil dodávku vody.[16] Po zničení Kachovské přehrady zajistil okamžité dodávky pitné vody a hygienických potřeb do zasažených oblastí.[17]
Finančně podporuje Člověk v tísni místní partnery z řad nevládních organizací, kteří zajišťují distribuci základních potravin, pitné vody nebo hygienických potřeb. Tisícům rodin Člověk v tísni pomohl přímou finanční podporou nebo zajištěním materiálu a základních oprav pro jejich domovy. Na Ukrajině také zrenovoval nebo vybavil 179 kolektivních center pro vnitřní uprchlíky. Klíčová je také psychologická pomoc, kterou Člověk v tísni zajišťuje skrze psychosociální týmy a telefonickou help linku. Finanční a psychologická podpora putuje také do škol, k novinářům nebo k lidskoprávním aktivistům.
Pomoc je poskytována také válečným uprchlíkům v České republice, v Moldavsku, Gruzii a Arménii, a to zejména v oblasti vzdělávání, sociální práce a poradenství. Člověk v tísni se také podílí na dokumentování válečných zločinů a zločinů proti lidskosti spáchaných na Ukrajině.[18]
Sýrie
[editovat | editovat zdroj]V Sýrii probíhá největší humanitární krize současnosti, situaci navíc zhoršilo drtivé zemětřesení na hranicích s Tureckem v únoru 2023. Člověk v tísni v regionu pomáhá od roku 2012. Humanitární či jinou pomoc poskytuje každý měsíc přes 900 tisícům lidí. Pracovníci Člověka v tísni se zde věnují podpoře vzdělávání, ochraně dětí, zajišťování základních potravin, přístřeší a hygienických potřeb. Zároveň také podporují místní obyvatele v zemědělské a jiné hospodářské činnosti, opravují zdroje vody a infrastrukturu.[19]
Irák
[editovat | editovat zdroj]Od roku 2003 působí Člověk v tísni také v Iráku. Na jihu země během války pomáhal s obnovou zdravotnických zařízení a podporoval místní samosprávy a občanskou iniciativu. Po začátku občanské války v roce 2014 se zaměřil na humanitární pomoc na severu země, kde pomohl více než 557 000 lidí. Po ukončení bojů v roce 2017 se situace postupně zlepšuje. V současné době se v Iráku tým Člověka v tísni zaměřuje na vzdělávání, podporu podnikání, zajištění vody, sanitaci, hygienu a obnovitelné zdroje energie.[20]
Afghánistán
[editovat | editovat zdroj]V Afghánistánu působí Člověk v tísni od roku 2001 a za tu dobu pomohl více než dvěma milionům lidí. Po převzetí moci Tálibánem se podmínky pro působení humanitárních organizací zhoršily, i přesto Člověk v tísni v zemi zůstal.[21] Za rok 2023 poskytl pomoc téměř čtvrt milionu lidí formou potravinové pomoci, oprav vodních zdrojů a latrín, zřizování a provozování komunitních škol, školení učitelů či umožnění opravení a vybavení domů. Pomáhá zemi vyrovnávat se s klimatickou změnou, ekonomickým propadem či nucenými návraty afghánských uprchlíků z okolních zemí.[22]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Clovek_v_tisni_map_international_activities_eng_2020.png/369px-Clovek_v_tisni_map_international_activities_eng_2020.png)
Afrika
[editovat | editovat zdroj]V Africe má Člověk v tísni dlouhodobě pracovníky v Etiopii, Angole, Zambii a v Demokratické republice Kongo. Tyto země patří mezi nejchudší na světě, trpí rozvrácenou politickou i společenskou situací a čelí důsledkům občanských válek a klimatické změny. V Etiopii působí Člověk v tísni od roku 2003, v DR Kongo od roku 2008 a do Zambie svou činnost rozšířil v roce 2017. Mezi jeho hlavní projekty zde patří podpora vzdělávání a stavba škol (podporovaná penězi z veřejné sbírky Postavme školu v Africe[23]), zajišťování přístupu k pitné vodě, spolupráce na udržitelných formách zemědělství či boj s podvýživou.[24][25][26]
V roce 2023 organizace pomáhala také v Jemenu, v Súdánu, kde vypukla občanská válka, v Libyi zasažené bouří Daniel a v Maroku zasaženém zemětřesením.[27]
Balkán
[editovat | editovat zdroj]Člověk v tísni má své humanitární mise také v Bosně a Hercegovině, Srbsku, Kosovu a Severní Makedonii. Dnes je pomoc zaměřena na rozvoj veřejných institucí a občanské společnosti. V Kosovu Člověk v tísni pomáhá zejména s podporou ohrožených skupin obyvatel a vzděláváním mládeže.[28]
Další rozvojové projekty
[editovat | editovat zdroj]Mezi další lokality, do nichž směřuje humanitární a rozvojová pomoc Člověka v tísni, patří Moldavsko, Rumunsko, Gruzie, Turecko, Arménie, Filipíny, Myanmar, Kambodža, Mongolsko či Nepál. Pomoc nereaguje pouze na aktuální krize, jako jsou ozbrojené konflikty nebo přírodní katastrofy, ale je zaměřena na dlouhodobé zlepšování životní úrovně obyvatel a hospodářské, politické i společenské situace v zemích.[29]
Skutečný dárek a Skutečná pomoc
[editovat | editovat zdroj]Skutečný dárek je dlouhodobě fungující projekt financující rozvojovou pomoc, spuštěn byl v roce 2009. Certifikát, který lze zakoupit v e-shopu Skutečný dárek, zajistí pomoc potřebným, například ve formě slepice, zemědělského nářadí či sazenic. Přispět lze ale například také na stavbu či opravu vodních zdrojů, zajištění lékařské péče či bezpečnějšího porodu, zakoupení školních pomůcek pro děti nebo ekologické bioplynárny.[30]
Skutečná pomoc je sbírka na dlouhodobou koncepční rozvojovou pomoc v zemích třetího světa. Z výtěžku sbírky Člověk v tísni staví především školy a nemocnice, buduje zdroje pitné vody v suchých oblastech nebo podporuje drobné rolníky, aby dokázali uživit své rodiny.[31]
Podpora lidských práv
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/44/Homo_homini.jpg/320px-Homo_homini.jpg)
Centrum pro lidská práva a demokracii Člověka v tísni pracuje v zahraničí a věnuje se zejména podpoře lidí a skupin, kteří se v zemích s represivními režimy potýkají s perzekucemi, pronásledováním, šikanou, či jsou vězněni kvůli svým názorům nebo aktivitám, zpravidla nezávislým na státní moci.[32]
Člověk v tísni působí na poli lidských práv od konce devadesátých let. Organizace poskytuje komplexní ochranu občanským aktivistům a jejich rodinám (přemístění do bezpečí, psychosociální pomoc, bezpečnostní školení), podporuje rozvoj organizací a nezávislých občanských iniciativ (vzdělávací aktivity, sdílení zkušeností, podpora novinářů) a vyvíjí advokační činnost (pořádání akcí, debat a kampaní, monitorování a dokumentace porušování lidských práv). Člověk v tísni je členem konsorcia neziskových organizací Lifeline, každoročně uděluje cenu Homo homini osobnostem, které se významně podílely na rozvoji lidských práv, a pořádá festival filmů s lidskoprávní tematikou Jeden svět.[33]
Centrum pro lidská práva a demokracii pracuje v několika diktaturách a také několika zemích, kde se zkušenost s přechodem k demokracii v některých aspektech podobá té české. V současnosti realizuje programy ve východní Evropě (v Ázerbájdžánu, Bělorusku, Moldavsku a na Ukrajině), v Latinské Americe (na Kubě, ve Venezuele, v Ekvádoru, Hondurasu a v Nikaragui) v Egyptě, Libyi, Vietnamu a ve Střední Asii.[34]
Ruské ministerstvo spravedlnosti zařadilo v listopadu 2019 organizaci Člověk v tísni na seznam organizací, které jsou v Rusku nežádoucí.[35] Ministr zahraničí ČR Tomáš Petříček k tomu kroku uvedl, že zákaz lidskoprávní organizace v Rusku svědčí o špatném stavu lidských práv v zemi.[36] Člověk v tísni však nadále poskytuje podporu ruským aktivistům v exilu.[37]
V roce 2023 založil Člověk v tísni na podporu lidskoprávních aktivistů a organizací veřejnou sbírku SOS Svoboda, v níž se během prvních čtyř měsíců nashromáždily téměř 2 miliony Kč.[38]
Sociální práce a poradenství v ČR
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/P%C5%AFsoben%C3%AD_neziskov%C3%A9_organizace_%C4%8Clov%C4%9Bk_v_t%C3%ADsni_v_%C4%8Cesk%C3%A9_republice_v_roce_2016.png/405px-P%C5%AFsoben%C3%AD_neziskov%C3%A9_organizace_%C4%8Clov%C4%9Bk_v_t%C3%ADsni_v_%C4%8Cesk%C3%A9_republice_v_roce_2016.png)
V současnosti působí Člověk v tísni v různé míře ve 13 krajích ČR. Pomoc dospělým má podobu terénní sociální práce, odborného sociálního poradenství, sociálně aktivizační služby pro rodiny s dětmi, dluhového poradenství, pomoci obětem trestných činů, resocializačních programů a pomoci uprchlíkům.
Pomoc dětem a mládeži je realizována prostřednictvím předškolních klubů a nízkoprahových center, doučování a mentoringu, kariérního poradenství, poskytování retrostipendií či sbírky počítačů.
Člověk v tísni se v posledních letech také zabývá analytickou činností a podporou systémových změn zejména v problematice zadlužení.[39]
Dluhové poradenství
[editovat | editovat zdroj]V roce 2019 spustil Člověk v tísni aplikaci Doložkomat, která rozpozná nezákonné exekuce. V případě, že je exekuce vedena na základě rozhodčího nálezu a lze ji zastavit, připraví aplikace návrh na zastavení exekuce.[40]
Dvakrát ročně Člověk v tísni zveřejňuje analýzu úvěrů pod názvem Index odpovědného úvěrování, s cílem kultivace trhu s úvěry a informování potenciálních klientů. Index dělí bankovní i nebankovní společnosti do pěti skupin pomocí parametrů, jako jsou náklady, transparentnost, klientská vstřícnost a zkoumání úvěruschopnosti.[41]
Rozcestníkem pomoci je pak webová stránka Jak přežít dluhy, nabízející například mapu poraden nebo tipy, jak vyjít s penězi, jak zažádat o oddlužení apod.[42]
Informační a vzdělávací programy
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/P%C5%99%C3%ADb%C4%9Bhy_bezpr%C3%A1v%C3%AD_2011%2C_zah%C3%A1jen%C3%AD_02.jpg/440px-P%C5%99%C3%ADb%C4%9Bhy_bezpr%C3%A1v%C3%AD_2011%2C_zah%C3%A1jen%C3%AD_02.jpg)
Vzdělávací programy společnosti Člověk v tísni, jako je Jeden svět na školách, Varianty, Polis, Migrace, se zaměřují nejen na studenty a pedagogy českých základních, středních a vysokých škol, ale i na další profesní skupiny, kterými jsou například pracovníci úřadů práce nebo policisté. Témata jako chudoba, globalizace, migrace nebo multikulturalismus jsou těmto skupinám přibližována prostřednictvím krátkodobých či dlouhodobých seminářů a didaktických materiálů jako jsou příručky nebo sady dokumentárních filmů. Vzdělávací programy jsou realizovány i pomocí dokumentárních filmů spojených s besedami (Jeden svět na školách) či informačním servisem a metodickou podporou v oblasti interkulturního a globálního rozvojového vzdělávání (Varianty) či podporou propojení institucí a neziskových organizací v lokalitách sociálního vyloučení (Programy sociální integrace). Program migrace spolupracuje s novináři na tom, aby zvětšili rozsah a zlepšili kvalitu zpravodajství o migraci a cizincích v Česku, a také zvýšili informovanost veřejnosti a zástupců státní správy o problémech, se kterými se migranti ve svém životě v ČR potýkají a které jim ztěžují integraci do společnosti.
Informační programy společnosti Člověk v tísni se zaměřují na českou veřejnost, státní správu a média. Prostřednictvím dlouhodobých i krátkodobých kampaní a projektů v podobě filmových promítání, debatních večerů, kreativních soutěží, informačních materiálů, ale i cest pro novináře jsou tyto cílové skupiny pravidelně seznamovány například s informacemi o rozvojové spolupráci (Rozvojovka, STOP dětské práci), o veřejných kampaních (Kampaň LIKVIDUJ!, Virus Free Generation, NEOnácek: Chcete ho?), o migraci a cizincích žijících v ČR (Migrace).
Festival Jeden svět
[editovat | editovat zdroj]Člověk v tísni každoročně pořádá filmový festival na téma lidských práv s názvem Jeden svět. Tento festival od roku 1999, kdy započal svou existenci, vyrostl v největší dokumentární filmový festival s tematikou lidských práv na světě. Festival pracuje s širokou definicí lidských práv, a proto v programu najdete nejen filmy o politických kauzách a rozvojových tématech, ale i o sociálních otázkách, životním prostředí a životním stylu.[43] Jeden svět uvádí každý rok přes stovku kvalitních dokumentárních filmů z celého světa. Festival se koná v březnu v Praze, následně ve více než třech desítkách měst po celé České republice a v Bruselu. Divácky nejúspěšnější dokumenty z Jednoho světa jsou následně dostupné na webu www.promitejity. kde si je diváci a divačky mohou zdarma a legálně promítnout – nejen sobě, ale i svému publiku.[44] Jeden svět získal v roce 2007 čestné uznání UNESCO za výchovu k lidským právům.
Na festivalu probíhají také diskuze s režiséry a režisérkami, hrdiny a hrdinkami filmů, lidskoprávními aktivisty i českými experty a expertkami. Diskutuje se po většině projekcí, každý večer probíhá v Městské knihovně v Praze jedna panelová diskuze na významné téma současnosti. V rámci festivalu se zároveň každoročně uděluje ocenění Homo Homini osobnostem, které se významně zasloužily o prosazování lidských práv, demokracie a nenásilného řešení politických konfliktů.[45]
Program Jednoho světa v roce 2020 byl přerušen pandemií virového onemocnění covid-19 a zrušeny musely být téměř dvě stovky projekcí. Filmy, které tak z nařízení vlády nebylo možné vidět v kinosálech se přesunuly na online kino DAFilms.cz.[46]
Člověk v tísni na Slovensku
[editovat | editovat zdroj]V roce 2004 začal Člověk v tísni působit i na Slovensku, v romských osadách, kde hledá řešení především pro problémy vyplývající z extrémní chudoby místních obyvatel, nízké úrovně jejich vzdělání, dlouhodobé nezaměstnanosti a zdánlivě neproniknutelné bariéry mezi světem Romů a většinovou společností.
V roce 2016 Člověk v tísni spojil síly s partnerskou slovenskou organizací Človek v ohrození, s níž už v minulosti intenzivně spolupracoval. Človek v ohrození i Člověk v tísni nadále zůstávaly samostatnými organizacemi s vlastním vedením, rozhodováním i vlastními projekty. Organizace se však dohodly na sdílení administrativních nákladů v zahraničí, jako jsou kanceláře či podpůrný personál.[47]
Financování
[editovat | editovat zdroj]Rozpočet Člověka v tísni je financován z několika zdrojů. V roce 2018 mezi hlavní zdroje příjmů Člověka v tísni patřily především zahraniční státní rozpočty (39%), prostředky EU (Evropská komise a delegace EU, 24%), prostředky agentury OSN a ostatních mezivládních organizací (8%), dary od jednotlivců a firem (8%), státní rozpočet ČR (8%), operační programy (4%), vlastní výnosy (3%), dary nadací a nevládních organizací (3%) a místní rozpočty (3%).[48] Některé aktivity Člověka v tísni jsou financovány za podpory pravidelných dárců a to zejména díky projektům Skutečná pomoc, Skutečný dárek a Klub přátel Člověka v tísni.
Politická angažovanost a její kritika
[editovat | editovat zdroj]Kritika klimatického kurzu Člověka v tísni v článku týdeníku Echo Leden 2020: Redaktorka Lenka Zlámalová v článku kritizuje Člověka v tísni za to, že způsobuje u mladých lidí strach z ekologické katastrofy.[49] Organizace se proti kritice vymezila. Podotkla, že Lenka Zlámalová článek napsala, aniž by kurz viděla. Lekce je založená na vědeckých poznatcích týkající se klimatických změn, nikoli na politickém aktivismu.[50]
Zákaz činnosti Člověka v tísni v Rusku Listopad 2019: Rusko zařadilo českou humanitární organizaci Člověk v tísni na seznam nežádoucích organizací. Člověk v tísni se stal devatenáctou zahraniční či mezinárodní organizací, jejíž působení bylo v Rusku zakázáno.[51] RF podle organizace potlačuje základní lidská práva a svobody. Jakékoli tendence proti režimu potlačuje. Zákaz lidskoprávních institucí není výjimkou.[52] Ruští občané v organizacích nesmějí působit ani s nimi spolupracovat pod hrozbou až šestiletého vězení.[53]
Britské listy Březen 2009, červen a říjen 2010: Podle autorů Britských listů není Člověk v tísni jen humanitární, ale především politická organizace řízená současnými i bývalými politiky.[54][55]
Kosovo, Jižní Osetie Březen, srpen 2008: Podle kritiků, autorů Britských listů, se organizace Člověk v tísni v některých konfliktech nechovala apoliticky a podporovala jen ty potřebné, kteří jsou „na správné straně barikády“. Např. v Kosovském konfliktu podporovala strádající Albánce, ale ne Srby,[56] v konfliktu v Jižní Osetii podporovala potřebné Gruzínce, ale ne Osety[57]
NEOnácek: Chcete ho? / Imigranti: Chcete je? V roce 2008 organizovala kampaň „NEOnácek: Chcete ho?“, která vystupuje proti neonacismu.[58][59] Kampaň byla kritizována pro svůj obsah osobnostmi z různých částí politického spektra.[60][61][62] V reakci na tuto kampaň vznikla internetová kampaň „Imigranti: Chcete je?“, která prezentovala opačný postoj, podle jehož zastánců riziko pro českou společnost nepředstavuje neonacismus, který je okrajovým a přeceňovaným jevem, ale masivní imigrace.[63][64]
Kubánské obvinění, ECOSOC Leden 2006: V březnu 2009 informoval Štěpán Kotrba o tom, že v lednu 2006 byla organizace Člověk v tísni obviněna na půdě OSN – přesněji: Kubánským zastupitelem v jednání Ekonomické a sociální rady OSN (ECOSOC)[65] – že lhala v informacích poskytnutých výboru a je využívána vládou České republiky k plnění úkolů směřujících k destabilizaci, získávání nových politických přívrženců a z propagování změny režimu v různých zemích.[66]
Ruská obvinění, Čečensko, Ingušsko Březen 2005: V souvislosti se svou činností v Rusku (Čečensku a Ingušsku) byla organizace a její představitelé – spolu s řadou dalších NGOs a OSN – obviněni ruským týdeníkem Argumenty i fakty ze soustavné podpory čečenského separatismu a terorismu,[67] mezi jinými i organizace Člověk v tísni tato obvinění odmítla.[68] V témže roce Rusko organizaci vyhostilo, o dva roky později, v roce 2007, jí ale činnost v Čečensku a Ingušsku povolilo.[69]
Protikubánská demonstrace v Praze Říjen 2003: Štěpán Kotrba podal v souvislosti s údajnou politickou angažovaností ČvT stížnost Radě České televize.[70][71]
Britské listy Listopad 2002 Podle šéfredaktora webzinu se Člověk v tísni zabývá i novinařinou a politikou, viz "Ta (Člověk v tísni) dnes rozsáhlým způsobem fušuje i do novinářského řemesla (zvláštní: mezinárodní humanitární organizace pomáhají lidem v krizových oblastech, ale úzkostlivě si dávají pozor na to, aby NIKDY nevystupovaly politicky – to by totiž jejich postavení v krizových oblastech zdiskreditovalo – a v žádném případě nefušují do novinařiny a nešíří po světě "dokumentární filmy""[72]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ O nás [online]. Člověk v tísni [cit. 2013-05-23]. Dostupné online.
- ↑ Obchodní rejstřík a sbírka listin [online]. Ministerstvo spravedlnosti ČR [cit. 2020-01-06]. Dostupné online.
- ↑ a b Struktura [online]. Člověk v tísni [cit. 2020-01-06]. Dostupné online.
- ↑ Výroční zpráva 2021. Praha: Člověk v tísni, 2021. Dostupné online.
- ↑ Výroční zpráva 2018. Praha: Člověk v tísni, 2019. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Časté dotazy. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ NEUMANN, Ondřej. Ondřej Neumann: Člověk v tísni se rozloučil s Franzem Kafkou. Vadilo příliš depresivní logo. HlídacíPes.org [online]. 2022-06-24 [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ What we do – Alliance [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Partnerství a spolupráce. Člověk v tísni [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Humanitární a rozvojová pomoc. Člověk v tísni [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ SOS Ukrajina. Darujme.cz [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Člověk v tísni pomůže Ukrajině. Na rychlou pomoc uvolnil milion korun, lidé mohou přispět na sbírku SOS UKRAJINA. Člověk v tísni [online]. [cit. 2022-03-07]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Ukrajina: pomáháme tady i tam. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ Pomáhej Ukrajině. Pomáhej Ukrajině [online]. [cit. 2022-03-07]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Podle údajů OSN je na Ukrajině zasaženo humanitární krizí 18 milionů lidí. Pomáháme na východě i západě země. Člověk v tísni [online]. [cit. 2022-03-07]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Reagujeme na protržení Kachovské přehrady. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Ukrajina: pomáháme tady i tam. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Sýrie: poskytujeme přístřeší a potravinovou pomoc. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Irák: obnovujeme vodovodní řad, školy a nemocnice. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Afghánistán: zaměřujeme se na humanitární projekty. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Postavme školu v Africe. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Etiopie: budujeme vodovodní síť a nové vodní vrty. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. DR Kongo: zlepšujeme hygienické podmínky. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Zambie: podporujeme udržitelné zemědělství. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ DÁREK, Skutečný. Kde a jak charitativní dárky pomáhají. Skutečný dárek [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ O nás [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Lidská práva ve světě. Člověk v tísni [online]. [cit. 2020-06-03]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Lidská práva ve světě. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. 2023 v obrazech a číslech. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ Rusko zařadilo organizaci Člověk v tísni na seznam nežádoucích. ‚Čekali jsme to,‘ říká ředitel Pánek. iROZHLAS [online]. Český rozhlas [cit. 2019-11-17]. Dostupné online.
- ↑ Kvůli zákazu Člověka v tísni v Rusku si chce Petříček předvolat velvyslance. Seznam Zprávy [online]. Seznam.cz [cit. 2019-11-17]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Lidská práva ve světě. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Sbírka SOS Svoboda. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Sociální práce v ČR. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ Dolozkomat. www.dolozkomat.cz [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Index odpovědného úvěrování: červen 2024. Člověk v tísni [online]. [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ Jak přežít dluhy – poradíme a pomůžeme s dluhy i exekucemi. Jak přežít dluhy [online]. 2024-07-26 [cit. 2024-08-01]. Dostupné online.
- ↑ O festivalu - Filmový festival Jeden svět. Filmový festival Jeden svět [online]. [cit. 2017-11-16]. Dostupné online.
- ↑ TÍSNI, Člověk v. Jeden svět. Člověk v tísni. Dostupné online [cit. 2017-11-16].
- ↑ Letošní cenu Homo Homini získává statečná egyptská právnička. Člověk v tísni [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Z kina na internet. Sledujte filmy letošního Jednoho světa online na DAFilms.cz!. Jeden svět 2020 [online]. [cit. 2020-06-03]. Dostupné online.
- ↑ Člověk v tísni se spojí se slovenským Človekem v ohrození. Radio Prague International [online]. 2016-06-16 [cit. 2020-06-10]. Dostupné online.
- ↑ O nás: Jak hospodaříme [online]. www.clovekvtisni.cz, 2018 [cit. 2020-06-03]. Dostupné online.
- ↑ ZLÁMALOVÁ, Lenka. Výchova Gret v Čechách. EchoPrime [online]. Echo Media, 2020-01-03 [cit. 2020-06-10]. Dostupné online.
- ↑ Redaktorka Zlámalová zkritizovala klimatický kurz Člověka v tísni. Aniž by kurz kdy viděla. Člověk v tísni [online]. [cit. 2020-08-25]. Dostupné online.
- ↑ Člověk v tísni je nežádoucí, ohlásilo Rusko. Organizace zastaví tamní aktivity. iDNES.cz [online]. 2019-11-12 [cit. 2020-06-03]. Dostupné online.
- ↑ ČLOVĚK V TÍSNI. Oficiální vyjádření. www.clovekvtisni.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Člověk v tísni je v Rusku na seznamu nežádoucích organizací. Absurdní, říká Petříček. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2019-11-12 [cit. 2020-08-25]. Dostupné online.
- ↑ Člověk v tísni, jednooká "obecně prospěšná" společnost. legacy.blisty.cz [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Daniel Veselý: Vyzývám Člověka v tísni, aby upozornil na porušování lidských práv v indonéských provinciích, Britské listy, 22.10.2010, také na czechfreepress.cz Archivováno 31. 1. 2011 na Wayback Machine., 25.10.2010
- ↑ Dobrý film, ale zaujatá organizace. blisty.cz [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Štěpán Kotrba, Lidé v Cchinvali jsou v tísni, kde je Člověk v tísni?, 13.8.2008
- ↑ POLÁKOVÁ, Lenka. Člověk v tísni nabízí v kampani NEOnácka k adopci. iDNES.cz [online]. 2008-04-07 [cit. 2008-04-14]. Dostupné online.
- ↑ Daníček, chcete ho? [online]. Dostupné online.
- ↑ Neonacismus a měšťácká nesnášenlivost -- co je horší?. legacy.blisty.cz [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Milan Tobiáš: Ďábel vymítačem satana Archivováno 20. 10. 2008 na Wayback Machine., Altermedia ČR, 10.4.2008
- ↑ Bohumil Doležal: Politická hysterie Archivováno 13. 6. 2008 na Wayback Machine., lidovky.cz, 8.4.2008 (na stránkách svého blogu bohumildolezal.lidovky.cz)
- ↑ Rozhovor se spoluautorem projektu CHCETEJE.cz. www.chceteje.cz [online]. [cit. 2009-02-26]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-02-26.
- ↑ Rozhovor s autory projektu CHCETE JE? [online]. 2008-05-28 [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ Sistema de Bibliotecas. Sistema de Bibliotecas [online]. [cit. 2023-02-17]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Politicko rozvratná činnost Člověka v tísni. legacy.blisty.cz [online]. [cit. 2023-02-17]. Dostupné online.
- ↑ Георгий Александров, Назрань – Москва: В наших стреляют автоматы ООН? – Миллионы долларов для чеченских боевиков проходят через организации, прикрывающиеся дипломатическим статусом, Аргументы и факты, 23 Марта 2005
(Georgi Alexandrov, Nazran – Moskva: Střílí do našich automaty OSN? – Miliony dolarů pro čečenské bojovníky pocházejí od organizací, schovávajících se za diplomatický status, Argumenty a fakta, 23.3.2005) - ↑ Ruský tisk: Člověk v tísni podporuje teroristy. iDNES.cz [online]. 2005-03-24 [cit. 2020-06-10]. Dostupné online.
- ↑ Člověk v tísni může opět pomáhat v Čečensku. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2007-10-26 [cit. 2020-06-10]. Dostupné online.
- ↑ Štěpán Kotrba: Stížnost Radě České televize na Člověka v tísni, Britské listy, 13.10.2003
- ↑ Člověk v tísni: Měli by reportéři BBC také jít demonstrovat před vyslanectví Vatikánu?. legacy.blisty.cz [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
- ↑ O "hodném teroristovi" Petry Procházkové. legacy.blisty.cz [online]. [cit. 2023-01-22]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Člověk v tísni na Wikimedia Commons
- jedensvet.cz – Oficiální stránky festivalu dokumentárních filmů o lidských právech
- skutecnapomoc.cz – Oficiální stránky dlouhodobé sbírky Člověka v tísni zaměřené na rozvojové projekty v chudých zemích
- clovekvtisni.cz – Oficiální stránky společnosti Člověk v tísni