Tres en ratlla
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
![]() | |
Tipus | joc de taula en graella ![]() |
---|---|
Nombre mínim de jugadors | 2 ![]() |
Nombre màxim de jugadors | 2 ![]() |
Més informació | |
BoardGameGeek | 11901 ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/33/Tictactoe1.gif)
El tres en ratlla és un joc de tauler, on l'objectiu és d'arribar a posar tres peces sobre el tauler (de 3 per 3 posicions) de manera que siguin en línia recta (horitzontal, vertical o diagonal). Els jocs de tres en ratlla són dels més escampats pel món. També es coneix com a tres en retxa, treset, molí de tres, marro o narro (en tres)[1][2] o la rengle(re)ta,[3] tricó al Baix Llobregat, ratllantí o ratllantino a l'Empordà.[4]
Història
[modifica]Els seus orígens es perden en l'antiguitat. Hi ha documentats jocs de tres en ratlla a l’antic Egipte (3000 aC), Creta, Grècia i Roma. Posteriorment, se'n troben mostres a la la Xina (500 dC) i Sri Lanka.
Variants
[modifica]En el tres en ratlla tradicional, cadascun dels jugadors disposa de 3 fitxes. Un cop s'han posat totes 6 fitxes al tauler, els jugadors les poden moure seguint les ratlles horitzontals o verticals amb l'objectiu d'aconseguir situar les seves 3 fitxes en ratlla, tampoc es poden saltar les peces del contrincant.
En el tres en ratlla conegut com a Tic tac toe o Noughts and crosses, cada jugador disposa de tantes fitxes com li calguin, de fet normalment es juga amb paper i llapis, un jugador dibuixa, per exemple, Xs i l'altre 0s. Alternativament, es van posant o dibuixant les fitxes al tauler fins que algú obtingui alinear-ne o bé les 9 posicions del tauler queden plenes, amb 5 fitxes del primer jugador i 4 del segon.
Extensió
[modifica]Existeixen al món molts noms i varietats del joc:
- Mérelles,[5] Morpion,[6] carré chinois (França)
- jogo do galo (portuguès), jogo da velha (portuguès brasiler),[7]
- Tris, smerelli, mulino, filetto, riga di tre (Itàlia)[8]
- Alquerque de tres, tres en raya (Espanya, Equador i Bolívia), Castro, ceros y cruces, juego del gato, tatetí (Argentina), triqui (Colòmbia), totito (Guatemala), cuadritos o cero mata cero (República Dominicana), Tic-Tac-Toe (Estats Units), gato (Xile i Mèxic), michi (Perú i Veneçuela), triqui traka, tres en gallo, eritos, equis cero, triquichao o la vieja (Veneçuela)
- Pitarilla, Bidaria (poblacions indígenes de Nou Mèxic)[9]
- Tic tac toe, Noughts and crosses,[10] Xs and Os (Gran Bretanya i Estats Units d'Amèrica), Three Men's Morris (Gran Bretanya)
- Driesticken (Holanda)[11]
- Tripp trapp trull (Suècia)[12]
- Achi (Ghana)
- Akidada, nepelle (Nigèria)
- Tre-guti (Índia)
- Nerenchi (Sri Lanka)
- Drïs ath-thalātha (països àrabs)
- San-moku-narabe (Japó)
- Luk tsut qi (Xina)
- Tapatan (Filipines)[13]
- Carabaug (Somaliland al Sudan)
- Joc de creuera: hom dibuixa un rectangle dividit en vuit triangles, cada jugador té tres peces o dametes, i per a fer creuera i guanyar cal que arribi a col·locar-les totes tres en filera, és a dir, una en el centre on convergeixen totes les transversals, i les altres dues en els dos extrems d'una d'aquestes.
Diferents maneres de jugar-hi
[modifica]- Cada jugador té tres peces i les va posant sobre el tauler. En cal fer tres en ratlla (horitzontalment o verticalment, no valen les diagonals). Si en posar les peces no se n'ha fet 3 en ratlla es van movent les peces pel tauler seguint les ratlles fins a aconseguir-ho.
- Igual que l'anterior, però sí que valen les diagonals.
- Cada jugador té quatre peces, si en posar les peces en el tauler no se n'obté fer tres en ratlla la partida queda en taules i es torna a començar.
- Quatre peces per jugador, el primer té l'obligació de jugar a la posició central, una volta posades les peces, es poden moure totes exceptada la central.
Referències
[modifica]- ↑ DCVB: Marro.
- ↑ Josep Mèlich i Garcia. L'Argentera-- quan anàvem amb avarques: solatges de memòria. Cossetània Edicions, 2003, p. 172–. ISBN 978-84-96035-60-7.
- ↑ Botet Renat; Camps Christian, Dictionnaire nord-catalan = Diccionari nord-català. Dictionnaire nord-catalan = Diccionari nord-català. 1era. Perpinyà: Trabucaire, 2012, p. 400 p. ISBN 978-2-84974-151-1.
- ↑ Paraules i modismes, Joan Amades, edicions L'agulla, 2005
- ↑ François Rabelais. Œuvres de Rabelais. Dalibon, 1823, p. 403–.
- ↑ NullPixel Press. Morpion Carnet de Jeux: Carnet de Jeux Morpion, Tic Tac Toe, OXO Pour Enfants, Famille et Adultes. Independently Published, 15 gener 2020. ISBN 978-1-66126-534-2.
- ↑ Jerry Greer. 45000+ Portuguese - French French - Portuguese Vocabulary. Soffer Publishing, p. 342–. GGKEY:UXAES2F5EXJ.
- ↑ Treccani. Vocabolario on line: smerèlli.
- ↑ Stewart Culin. Games of the North American Indians: Games of skill. U of Nebraska Press, 1992, p. 380–. ISBN 0-8032-6356-2.
- ↑ George Moody. The English Journal of Education. Darton and Clark, 1843, p. 341–.
- ↑ Archiv der Spiele oder fortlaufende Beschreibung aller Spiele der Vorwelt und Mitwelt, 1819, p. 4–.
- ↑ Hand-bibliothek fur sällskapsnöjen, eller, Systematiskt ordnade spel, lekar och konster. L. J. Hjerta, 1839, p. 65–.
- ↑ Claudia Zaslavsky. Math Games and Activities from Around the World. Chicago Review Press, maig 1998, p. 6–. ISBN 978-1-61374-239-6.