Festival de la Cançó d'Eurovisió 1975
![]() ![]() | ||||
| ||||
Tipus | Festival d'Eurovisió ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Data | 1975 ![]() | |||
Número d'edició | 20 ![]() | |||
← 1974
![]() 1976 → ![]() | ||||
Localització | Stockholm International Fairs (Suècia) (en) ![]() ![]() | |||
Presentador | Karin Falck ![]() | |||
Productor | Bo Billtén ![]() | |||
Nombre de participants | 19 ![]() | |||
Participant | ||||
Gènere | televisió musical ![]() | |||
Guanyador | ||||
Lloc web | eurovision.tv… ![]() | |||
![]() ![]() |
El XX Festival de la Cançó d'Eurovisió va tenir lloc el 22 de març de 1975 a Estocolm. La presentadora va ser Karin Falck, i la victòria final va estar a les mans del grup holandès Teach-In amb el tema "Ding-a-dong". Aquesta va ser la primera vegada en què va guanyar un país que actua en la primera posició.
Aquell va ser l'any en què es va estrenar el sistema de votació actual, segons el qual cada país dona 12 punts a la seva cançó favorita, 10 a la segona, 8 a la tercera i de 7 a 1 a les següents fins a la desena.
Resultats
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Stockholmsmassan_2009.jpg/220px-Stockholmsmassan_2009.jpg)
El primer a votar va ser els Països Baixos, que va donar els 12 punts a Luxemburg, país que es va posicionar primer al principi del tot. El Regne Unit li va arrabassar el lloc posteriorment, encara que els britànics estaven bastant prop del seu immediat seguidor: els Països Baixos. L'Estat neerlandès, a meitat de votació, va pujar posicions fins on estava el Regne Unit, i van estar lluitant, fins que els Països Baixos va treure un bon avantatge a Regne Unit. En l'últim vot, l'italià, ja se sabia matemàticament la victòria neerlandesa.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/ESC_1975_Map.svg/220px-ESC_1975_Map.svg.png)
# | País i TV | Intèrpret(s) | Cançó | Traducció | Idioma | Lloc | Ptes. |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | ![]() |
Teach-In | Ding-a-dong | - | Anglès | 1 | 152 |
2 | ![]() |
The Swarbriggs | That's what friends are for | Per a això estan els amics | Anglès | 9 | 68 |
3 | ![]() |
Nicole Rieu | Et bonjour à toi l'artiste | I bon dia a tu, artista | Francès | 4 | 91 |
4 | ![]() |
Joy Fleming | Ein Lied kann eine Brücke sein | Una cançó pot ser un pont | Alemany/Anglès | 17 | 15 |
5 | ![]() |
Géraldine | Toi | Tu | Francès | 5 | 84 |
6 | ![]() |
Ellen Nikolaysen | Touch my life (with summer) | Toca la meva vida (amb estiu) | Anglès | 18 | 11 |
7 | ![]() |
Simone Drexel | Mikado | - | Alemany | 6 | 77 |
8 | ![]() |
Pepel In Kri | Dan ljubezni | Un dia d'amor | Eslovè | 14 | 22 |
9 | ![]() |
The Shadows | Let me be the one | Deixa'm ser l'únic | Anglès | 2 | 138 |
10 | ![]() |
Renato | Singing this song | Cantant aquesta cançó | Anglès | 12 | 32 |
11 | ![]() |
Ann Christy | Gelukkig zijn | Ser feliç | Neerlandès/Anglès | 15 | 17 |
12 | ![]() |
Shlomo Artzi | At va'ani | Tu i jo | Hebreu | 11 | 40 |
13 | ![]() |
Semiha Yankı | Seninle bir dakika | Un minut amb tu | Turc | 19 | 3 |
14 | ![]() |
Sophie | Une chanson c'est une lettre | Una cançó és una carta | Francès | 13 | 22 |
15 | ![]() |
Pihasoittajat | Old-man fiddle | Vell violinista | Anglès | 7 | 74 |
16 | ![]() |
Duarte Mendes | Madrugada | Matinada | Portuguès | 16 | 16 |
17 | ![]() |
Sergio y Estíbaliz | Tu volverás | Tu tornaràs | Castellà | 10 | 53 |
18 | ![]() |
Lars Berghagen | Jennie, Jennie | - | Anglès | 8 | 72 |
19 | ![]() |
Wess & Dori Ghezzi | Era | - | Italià | 3 | 115 |
Taula de vots
[modifica]Resultats | ||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
||
Participants | Països Baixos | 8 | 5 | 8 | 10 | 12 | 6 | 8 | 12 | 12 | 3 | 12 | 4 | 10 | 10 | 7 | 12 | 12 | 1 | |
Irlanda | 6 | 6 | 0 | 0 | 4 | 7 | 1 | 6 | 4 | 12 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 3 | 10 | 4 | ||
França | 8 | 12 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 8 | 7 | 2 | 7 | 1 | 7 | 0 | 12 | 8 | 8 | 8 | ||
Alemanya | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | ||
Luxemburg | 12 | 10 | 3 | 0 | 0 | 0 | 7 | 3 | 5 | 0 | 6 | 5 | 0 | 5 | 8 | 6 | 4 | 10 | ||
Noruega | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | ||
Suïssa | 7 | 2 | 10 | 6 | 2 | 1 | 0 | 5 | 6 | 8 | 0 | 7 | 5 | 4 | 2 | 0 | 0 | 12 | ||
Iugoslàvia | 3 | 4 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 7 | 0 | ||
Regne Unit | 4 | 3 | 12 | 10 | 12 | 7 | 8 | 12 | 8 | 10 | 10 | 0 | 12 | 7 | 5 | 10 | 5 | 3 | ||
Malta | 1 | 0 | 8 | 0 | 5 | 2 | 4 | 2 | 0 | 7 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | ||
Bèlgica | 5 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | ||
Israel | 10 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 3 | 0 | 0 | 6 | 2 | ||
Turquia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | ||
Mònaco | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | 2 | 3 | 0 | 0 | 5 | ||
Finlàndia | 0 | 5 | 0 | 12 | 6 | 10 | 12 | 5 | 4 | 0 | 0 | 8 | 0 | 8 | 0 | 1 | 3 | 0 | ||
Portugal | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | ||
Espanya | 0 | 7 | 0 | 5 | 0 | 3 | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 4 | 3 | 4 | 8 | 0 | 0 | 6 | ||
Suècia | 0 | 0 | 7 | 0 | 7 | 8 | 1 | 6 | 7 | 2 | 0 | 3 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | 0 | ||
Itàlia | 0 | 6 | 4 | 4 | 3 | 6 | 10 | 10 | 10 | 10 | 6 | 5 | 10 | 1 | 12 | 10 | 7 | 1 | ||
Màximes puntuacions
[modifica]Després de la votació els països que van rebre 12 punts (màxima puntuació que podia atorgar el jurat) van ser:
Núm. | A | De |
---|---|---|
6 | ![]() |
Noruega, Regne Unit, Malta, Israel, Espanya, Suècia |
4 | ![]() |
França, Luxemburg, Iugoslàvia, Mònaco |
2 | ![]() |
Alemanya, Suïssa |
2 | ![]() |
Irlanda, Portugal |
1 | ![]() |
Bèlgica |
1 | ![]() |
Finlàndia |
1 | ![]() |
Països Baixos |
1 | ![]() |
Turquia |
1 | ![]() |
Itàlia |
Jurat espanyol
[modifica]El jurat espanyol estava presentat per José Maria Íñigo i compost pel cap de retransmissions de TVE i president Alfonso Lapeña, el metge Ángel Díez, l'actor José Luis López Vázquez, la directora del Banc de la Dona Piedad García de la Rasilla, la coreògrafa i professora de dansa Ana Lázaro, l'estudiant Vicente López, la infermera Esperanza Manzanares, l'estudiant Gerardo Prieto, l'atleta Fernando Cerrada, l'actriu Carmen de la Maza i la psicòloga María Ángeles de los Reyes.
Controvèrsies
[modifica]Els tècnics de la televisió sueca van refusar emetre el festival via satèl·lit a Xile, ja que TVN (membre associat de la UER) tenia plans per transmite.[1] El rebuig dels treballadors suecs va ser en protesta contra la dictadura militar que regia el país sud-americà des del cop d'estat de l'11 de setembre de 1973 encapçalat per Augusto Pinochet.[2]
Referències
[modifica]- ↑ "Affaire" Eurovisión probó solidaridad de la TV chilena. El Mercurio, 22 de març de 1975, p. 33
- ↑ «Geopolitics of Eurovision: Chile Edition». CommoditiesControl, 05-05-2015. Arxivat de l'original el 2017-10-17. [Consulta: 6 maig 2017].
Enllaços externs
[modifica]- Lletra de tots els temes participants (original i traducció al castellà)