Feldespat
![]() | |
---|---|
Grup de minerals | |
![]() ![]() | |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Propietats | |
Duresa | 6 ![]() |
Color de la ratlla | RAL 9002 (en) ![]() ![]() |
Més informació | |
Símbol | Fsp ![]() |
Referències | [1] |
Els feldespats són un grup de minerals molt abundants a l'escorça terrestre, ja que conforma aproximadament el 60% de les roques terrestres.[2] El nom de feldespat deriva de les paraules alemanyes Feld, "camp", i Spat ", "làmina". Els feldespats són presents al granit, essent el mineral més meteoritzable dels que formen aquesta roca, l'alteració del qual dona lloc a la transformació del granit en sauló.
Formació
[modifica]Generalment, els feldespats s'originen a alta temperatura amb estructures desordenades passant, per refredament, a un estat més ordenat de menor temperatura. Tal és el cas dels polimorfs sanidina (d'alta temperatura), ortoclasa (intermèdia) i microclina (de baixa temperatura).[3]
Propietats
[modifica]Els feldespats solen presentar una bona exfoliació en dues direccions formant angles de 90°. La duresa dels minerals d'aquest grup és aproximadament 6 i el seu pes específic varia entre 2,55 i 2.76 amb excepció dels feldespats de bari, més pesats. Pertanyen a la subclasse dels tectosilicats, dins dels silicats.
Els minerals d'aquest grup responen a la fórmula general XZ₄O₈, sent:
- X: Ba, Ca, K, Na, NH₄, Sr
- Z: Al, B, Si
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Sistema_ternari_dels_feldspats.png/220px-Sistema_ternari_dels_feldspats.png)
La composició dels feldespats més comuns es pot expressar en funció del sistema ternari: ortoclasa (KAlSi₃O₈) - albita (NaAlSi₃O₈) - anortita (CaAl₂Si₂O₈), és a dir, tots els minerals d'aquest grup són solucions sòlides de l'ortoclasa, l'albita i l'anortita.[4]
Segons la cristal·lització, formen dos grans subgrups: el del feldespat de potassi i bari, de simetria monoclínica, i el de sodi-calci (plagiòclasis), de simetria triclínica:
- Subgrup dels feldespats potàssics o alcalins: microclina, ortoclasa i sanidina.
- Subgrup de les plagiòclasis: albita, amazonita, andesina, anortita, anortoclasa, banalsita, buddingtonita, bytownita, celsiana, dmisteinbergita, hialofana, labradorita, oligoclasa, paracelsiana, reedmergnerita, slawsonita, stronalsita i svyatoslavita.[1]
Els feldespats potàssics es presenten en formes diferents, i llurs propietats òptiques i físiques tenen diferències graduals. Les plagiòclasis són mescles d'albita i anortita i constitueixen una sèrie completa, des de l'albita pura fins a l'anortita pura.
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 «Feldspar Group». Mindat. [Consulta: 9 setembre 2013].
- ↑ «What is Feldspar?» (en anglès). Industrial Mineral Association North America. [Consulta: 9 setembre 2013].
- ↑ «Grupo de los feldespatos» (en castellà). UNED. Arxivat de l'original el 2013-09-28. [Consulta: 9 setembre 2013].
- ↑ «Feldespat». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Vegeu també
[modifica]- Espat; antigament en mineralogia, cristalls que tenen cares fàcilment discernibles