1652
Aparença
Tipus | any civil i any de traspàs que comença en dilluns ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1652 (mdclii) |
Islàmic | 1062 – 1063 |
Xinès | 4348 – 4349 |
Hebreu | 5412 – 5413 |
Calendaris hindús | 1707 – 1708 (Vikram Samvat) 1574 – 1575 (Shaka Samvat) 4753 – 4754 (Kali Yuga) |
Persa | 1030 – 1031 |
Armeni | 1101 |
Rúnic | 1902 |
Ab urbe condita | 2405 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments | |
Segles | |
segle xvi - segle xvii - segle xviii | |
Dècades | |
1620 1630 1640 - 1650 - 1660 1670 1680 | |
Anys | |
1649 1650 1651 - 1652 - 1653 1654 1655 |
El 1652 (MDCLII) fou un any de traspàs iniciat en dilluns pertanyent a l'edat moderna.
Esdeveniments
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Setge_de_Barcelona_de_1652.jpg/220px-Setge_de_Barcelona_de_1652.jpg)
- Publicació del Theatrum Chemicum Britannicum, compendi alquímic
- Comença una guerra entre anglesos i holandesos pel control del comerç marítim colonial
- 13 d'octubre: la ciutat de Barcelona es rendeix a les tropes de Joan Josep d'Àustria, en el marc de la guerra dels Segadors. La guerra va esclatar per una crisi de relacions entre les institucions catalanes i la monarquia hispànica, motivada per les pretensions fiscals d'aquesta i per l'allotjament de les tropes castellanes, implicades en la guerra dels Trenta Anys. Es negocia entre 16 homes la capitulació. La base inicial seran 34 capítols. Acabat el conflicte, Catalunya va conservar els seus furs i les seves institucions, però França es va annexar part de la Cerdanya i el Rosselló, fet que seria confirmat pel tractat dels Pirineus.[1]
- Es pinta la Vista de Delft de Carel Fabritius
- Es funda la Colònia del Cap
- Gian Lorenzo Bernini acaba el seu Èxtasi de Santa Teresa
Naixements
[modifica]- Països Catalans
- 20 de novembre, Cardona: Manuel Mariano Ribera, religiós mercedari i cronista (m. 1736).
- Resta del món
- 13 de febrer, Florència, Itàlia: Anton Domenico Gabbiani, pintor (m. 1726).
- 3 de març, Trotton, Anglaterra: Thomas Otway, dramaturg anglès (m. 1685).
- 7 d'abril, Florència, Itàlia: Lorenzo Corsini Climent XII, Papa de Roma (m. 1740).[2]
- 21 d'abril, Embèrt, França: Michel Rolle, matemàtic francès, conegut principalment pel teorema que porta el seu nom (m. 1719).
- 8 de setembre, Sevilla [d. bateig]ː Luisa Roldán, La Roldana, escultora barroca, primera escultora espanyola registrada (m. 1706).[3]
- 5 de desembre, Amsterdam: Adriana Spilberg, pintora de l'Edat d'Or neerlandesa (m. ca.1700).[4]
Necrològiques
[modifica]- Països Catalans
- 3 de setembre, Nàpols (Itàlia): Josep de Ribera, lo Spagnoletto, pintor i gravador valencià del barroc (n. 1591).[5]
- Resta del món
- 21 de març - Bruges (Comtat de Flandes), Olivier de Wree, dit Vredius, poeta, historiador, polític i mecenes.
- Gregorio Allegri, compositor.
Referències
[modifica]- ↑ «Notícia: Efemèrides». El Punt Avui, 09-10-2016. [Consulta: 23 desembre 2011].
- ↑ «Clemènte XII papa» (en italià). Treccani. [Consulta: abril 2020].
- ↑ Pascual Chenel, Álvaro. «Luisa Ignacia Roldán | Real Academia de la Historia». [Consulta: 22 juliol 2022].
- ↑ «Discover painter, draftsperson, pastelist Adriana Spilberg» (en anglès). RKD – Netherlands Institute for Art History. [Consulta: 26 octubre 2022].
- ↑ «Josep de Ribera i Cucó | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 octubre 2020].