Zeničko-dobojski kanton
Zeničko-dobojski kanton (ZDK) jest jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine. Sastoji se od grada Zenice, Visokog, Zavidovića i još 9 općina.
Zeničko-dobojski kanton na sjeveroistoku i sjeveru graniči sa Republikom Srpskom, na sjeveroistoku i istoku sa Tuzlanskim kantonom, na jugu sa Sarajevskim, na jugozapadu i zapadu sa Srednjobosanskim te na istoku sa Republikom Srpskom. Sa 385.067 stanovnika (2013) Zeničko-dobojski je, nakon Sarajevskog i Tuzlanskog, treći kanton po broju stanovnika u Federaciji BiH, dok je sa 3.343,3 km2 treći po površini u FBiH, što čini 12,81% površine Federacije Bosne i Hercegovine i 6,72% površine Bosne i Hercegovine.[7][8][9]
Geografija
[uredi | uredi izvor]Kanton je smješten u centralnom dijelu Bosne i Hercegovine sa sjedištem u Zenici. Kroz kanton teku rijeke Krivaja, Usora te Bosna, na kojoj dolini leži većina općina u ZDK. Najveća planina Zeničko-dobojskog kantona je planina Tajan,[10] nalazi se između Kaknja i Zavidovića. Najviši vrh Tajana nalazi se na 1297 metara nadmorske visine.[11] Na području od 50 km2 2008. proglašen je spomenik prirode Tajan. Veliki dio površine kantona je pod šumama (59%) s velikim zalihama drvne mase u iznosu od oko 40 miliona m3.[12]
Historija
[uredi | uredi izvor]Prije početka rata u Bosni i Hercegovini općine Doboj Jug i Usora pripadali su Doboju i Tešnju. Historija današnjeg Zeničko-dobojskog kantona počinje 18. marta 1994, potpisivanjem Vašingtonskog sporazuma. Zeničko-dobojski kanton zvanično je konstituiran 20. septembra 1995. kao jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine.
Politika i administracija
[uredi | uredi izvor]Zeničko-dobojski kanton je prema zakonu jedan od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine, koji je jedan od dva entiteta Bosne i Hercegovine.
Zeničko-dobojski kanton ima vlastitu zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. Kao i svaki od kantona u FBiH, Zeničko-dobojski kanton posjeduje vlastiti ustav, skupštinu, vladu, simbole, te mu pripadaju niz isključivih nadležnosti (policija, obrazovanje, korištenje prirodnih resursa, prostorna i stambena politika, kultura), dok su neke nadležnosti podijeljene između federalne i kantonalne vlasti (zdravstvo, socijalna zaštita, promet).
Građani Zeničko-dobojskog kantona svake četiri godine na općim izborima glasaju za ukupno 35 zastupnika u Skupštini Zeničko-dobojskog kantona.
Na lokalnom nivou građani Zeničko-dobojskog kantona glasaju svake četiri godine na lokalnim izborima za lokalnu vlast u 9 općina i 3 grada.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Municipalities_and_Cities_of_Zenica-Doboj_Canton.png/220px-Municipalities_and_Cities_of_Zenica-Doboj_Canton.png)
Općina | Broj naselja | Broj stanovnika (2013) | Gustoća (km2) | Površina (km2) |
---|---|---|---|---|
Breza | 28 | 14.168 | 194,3 | 72,9 |
Doboj Jug | 2 | 4.137 | 405,6 | 10,2 |
Kakanj | 106 | 37.441 | 99,3 | 377 |
Maglaj | 40 | 23.146 | 79,8 | 290 |
Olovo | 45 | 10.175 | 25 | 407,8 |
Tešanj | 41 | 43.063 | 276,2 | 155,9 |
Usora | 13 | 6.603 | 132,6 | 49,8 |
Vareš | 85 | 8.892 | 22,8 | 390,1 |
Grad Visoko | 88 | 39.938 | 173 | 230,8 |
Grad Zavidovići | 47 | 35.988 | 61 | 590,3 |
Grad Zenica | 83 | 110.663 | 198,1 | 558,5 |
Žepče | 41 | 30.219 | 107,2 | 282 |
Zeničko-dobojski kanton | 619 | 364.433 | 115,8 | 3.343,3 |
Stanovništvo
[uredi | uredi izvor]Demografija
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/ZENICA_%28Bosnie_Herz%C3%A9govine%29.jpg/220px-ZENICA_%28Bosnie_Herz%C3%A9govine%29.jpg)
Prema popisu iz 2013, Zeničko-dobojski kanton ima 364.433 stanovnika, čime je ZDK nakon Tuzlanskog i Sarajevskog kantona treći kanton po broju stanovnika u Federaciji Bosne i Hercegovine, dok je sa gustoćom u iznosu od 115,8 stanovnika/km2 treći u FBiH. Gustoća stanovnika nejednako je raspodijeljena. Dok su mjesta dolinom Bosne, Tešanj, Usora i Breza gusto naseljena područja, ostatak kantona čine brdsko-planinska područja, koja su veoma rijetko naseljena.
Godine 2016. učešće osoba starijih od 64 godine u ukupnom broju stanovnika Zeničko-dobojskog kantona iznosio je 9,6%, udio osoba dobi 15–64 godine 71,2% i udio osoba mlađih od 15 godina 19,2%.[13]
Sastav stanovništva – ZDK | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013. | 1991. | ||||||
Osoba | 364 433 (100,0%) | 484 398 (100,0%) | |||||
Bošnjaci | 299 452 (82,17%) | 280 461 (57,90%)1 | |||||
Hrvati | 43 819 (12,02%) | 90 250 (18,63%) | |||||
Srbi | 5 543 (1,521%) | 74 155 (15,31%) | |||||
Bosanci | 5 303 (1,455%) | – | |||||
Romi | 3 158 (0,867%) | – | |||||
Nisu se izjasnili | 2 453 (0,673%) | – | |||||
Muslimani | 1 519 (0,417%) | – | |||||
Bosanci i Hercegovci | 1 384 (0,380%) | – | |||||
Ostali | 822 (0,226%) | 10 541 (2,176%) | |||||
Nepoznato | 358 (0,098%) | – | |||||
Albanci | 241 (0,066%) | – | |||||
Jugoslaveni | 121 (0,033%) | 28 991 (5,985%) | |||||
Crnogorci | 97 (0,027%) | – | |||||
Slovenci | 61 (0,017%) | – | |||||
Makedonci | 37 (0,010%) | – | |||||
Turci | 34 (0,009%) | – | |||||
Pravoslavci | 18 (0,005%) | – | |||||
Ukrajinci | 13 (0,004%) | – |
Privreda i infrastruktura
[uredi | uredi izvor]Privreda
[uredi | uredi izvor]Sa značajnim nalazištima uglja, željezne rude i drugih mineralnih sirovina, u Zeničko-dobojskom kantonu je izrazito razvijena metalurška i metaloprerađivačka industrija. Ostale važne privredne grane u Zeničko-dobojskom kantonu su drvna industrija, proizvodnja celuloze i papira, tekstilna industrija, proizvodnja struje i poljoprivreda.
Historija metalne industrije na području današnjeg ZDK počela je 1892. godine, kada je sa radom počela Željezara u Zenici. Vrhunac rada imala je krajem 1980-ih godina, kada je broj zaposlenih iznosio rekordnih 24.000 i proizvodnja čelika iznosila 1,87 miliona tona. Međutim, osim te grane industrije u prijeratnom periodu značajne grane bile su i tekstilna industrija (Koteks u Visokom), proizvodnja celuloze i papira (Natron u Maglaju), drvna industrija (Krivaja u Zavidovićima), proizvodnja struje i rudarstvo (Termoelektrana u Kaknju i brojni rudnici u Zenici, Kaknju, Varešu i Brezi) i poljoprivreda.[14][15][16][17]
Zbog ratnih razaranja i nestanka tržišta tokom i nakon rata u Bosni i Hercegovini, veliki broj industrijskih pogona prestali su s radom ili rade sa smanjenim kapacitetom. Pozitivni primjeri uspješne privatizacije su Natron u Maglaju ili zenička željezara, koja je jedan od najvećih izvoznika Bosne i Hercegovine i među najvećim željezarama na području bivše Jugoslavije.[18]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Vue_de_ZENICA_depuis_la_rivi%C3%A8re_BOSNA.jpg/220px-Vue_de_ZENICA_depuis_la_rivi%C3%A8re_BOSNA.jpg)
Na osnovu dotadašnjih pogona i industrija nastale su nove grane privrede, od kojih je najznačajnija automobilska industrija. Prevent grupacija u Visokom proizvodi autoprevslake, namještaj i zapošljava više od 3000 radnika u Visokom , dok se u Tešnju, u sklopu njemačkog preduzeća Mann+Hummel proizvode filtere za auto industriju. Osim automobilske, i prehrambena industrija (AS Group u Tešnju, Akova Impex u Visokom) postale su važne grane privrede ZDK.
Prosječna plata u Zeničko-dobojskom kantonu iznosi 738 KM (januar 2017). Najveća neto plata isplaćuje se u Kaknju (981 KM), dok se najniža isplaćuje u Tešnju (583 KM).[19]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/bs/thumb/1/1e/Zeljezara_Zenica.jpg/220px-Zeljezara_Zenica.jpg)
Infrastruktura
[uredi | uredi izvor]Saobraćaj
[uredi | uredi izvor]Drumski saobraćaj
Kroz Zeničko-dobojski kanton prolaze sljedeći magistralni i autoputevi:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Kakanj_%28Kraftwerk%29.jpg/220px-Kakanj_%28Kraftwerk%29.jpg)
Sa zapada na istok: Magistralni put M4 (Novi Grad-Karakaj),
Sa juga na sjever: Magistralni put M5 (Izačić-Donje Vardište), M17 (Šamac-Čapljina), M18 (Bijeljina-Sćepan Polje), Autoput A1 (Svilaj-BIjača)
Ukupna dužina magistralnih puteva u Zeničko-dobojskom kantonu iznosi 138 kilometara.[20]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Autobahn_Visoko.jpg/220px-Autobahn_Visoko.jpg)
Željeznica
[uredi | uredi izvor]Vareš, Zenica, Kakanj, Žepče, Maglaj, Zavidovići, Visoko imaju priključak na prugu Šamac-Sarajevo, preko koje postoji veza sa svim velikim gradovima u Bosni i Hercegovini. Dužina pruga u Zeničko-dobojskom kantonu iznosi oko 150 kilometara, dok broj putničkih stanica i stajališta iznosi 31, od kojih šest imaju priključak na mrežu brzih vozova.[21][22]
Javni prijevoz
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Zeljeznicka_stanica_Train_station_Zenica.jpg/220px-Zeljeznicka_stanica_Train_station_Zenica.jpg)
Centar javnog prijevoza Zeničko-dobojskog kantona je Zenica. Preko zeničke, maglajske, kakanjske i visočke autobuske stanice saobraćaju glavne bosanskohercegovačke linije prema inostranstvu, dok i iz ostalih mjesta postoje brojne međunarodne, lokalne, kantonalne, međuentitetske i federalne linije.
Glavna željeznička stanica u ZDK-u je u Zenici, odakle postoji veza sa većinom lokalnih i svim brzim linijama koji prolaze kroz kanton. U Zeničko-dobojskom kantonu postoji kantonalna lokalna kantonalna linija između Zenice i Maglaja, međukantonalnih do Podlugova i Sarajeva te brzih linija do Banja Luke, Doboja (mogućnost priključka na lokalni voz Doboj-Tuzla) i Sarajeva (mogućnost priključka na brzi voz Sarajevo-Čapljina).
Obrazovanje
[uredi | uredi izvor]U Zeničko-dobojskom kantonu postoji ukupno 32 srednjih škola (školska godina 2014/15) i brojne osnovne škole. Univerzitet u Zenici, jedini univerzitet u ZDK, ima ukupno 5364 studenata (2013) i osam fakulteta.[23][24]
Zdravstvo
[uredi | uredi izvor]Glavna bolnica u Zeničko-dobojskom kantonu je Kantonalna bolnica Zenica. Pored toga, postoji još jedna opća bolnica u Tešnju te brojni domovi zdravlja.
Politika
[uredi | uredi izvor]Kantonalna skupština
[uredi | uredi izvor]Skupštinu kantona na osnovu Općih izbora u BiH 2022. sačinjava 35 zastupnika.[25]
Stranka | Broj
glasova |
% | Ukupan
broj mandata | |
---|---|---|---|---|
Stranka demokratske akcije | 45.832 | 29,23 | 11 | |
Bosanskohercegovačka inicijativa - KF | 23.006 | 14,67 | 5 | |
Socijaldemokratska partija BiH | 20.095 | 12,82 | 5 | |
Demokratska fronta–Građanski savez | 14.129 | 9,01 | 3 | |
Narod i pravda | 11.318 | 7,22 | 3 | |
Hrvatska demokratska zajednica BiH[a] | 10.965 | 6,99 | 3 | |
Narodni evropski savez | 9.328 | 5,95 | 2 | |
Savez za bolju budućnost BiH | 6.545 | 4,17 | 2 | |
Naša stranka | 4.952 | 3,16 | 1 | |
Ukupno: | 146.170 | 35 |
Napomene
[uredi | uredi izvor]- ^ HDZ BiH je u Zeničko-dobojskom kantonu nastupila u koaliciji sa strankama: HSSSR, HSS, HSP BiH, HKDU, HSPAS, HDU, HSPHB, HRAST, HDZ 1990 i HNP.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b "Ustav Zeničko-dobojskog kantona". paragraf.ba. Skupština Zeničko-dobojskog kantona. 5. 1. 2024. Pristupljeno 5. 1. 2024.
- ^ a b "Popis stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013" (PDF). www.popis.gov.ba. Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine. 2019. Pristupljeno 5. 3. 2024. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)
- ^ "Službene novine Zeničko-dobojskog kantona". zdk.ba. Skupština Zeničko-dobojskog kantona. 20. 9. 1995. Arhivirano s originala, 5. 1. 2024. Pristupljeno 5. 1. 2024.
- ^ Jurilj, Lana (30. 10. 2017). "Država kao subjekt međunarodnog prava s posebnim osvrtom na Bosnu i Hercegovinu". Mostariensia (1 izd.). 21: 83–95. doi:10.47960/2831-0322. Pristupljeno 5. 1. 2024.
- ^ "Zeničko-dobojski kanton u brojkama" (PDF). fzs.ba. Federalni zavod za statistiku. 30. 6. 2022. Pristupljeno 5. 1. 2024.
- ^ "Subnational HDI". globaldatalab.org. GlobalDataLab. 28. 12. 2023. Pristupljeno 28. 12. 2023.
- ^ "Popis stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013" (PDF). www.popis.gov.ba. Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine. 2019. Pristupljeno 5. 3. 2024. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)
- ^ "Zeničko-dobojski kanton u brojkama" (PDF). fzs.ba. Federalni zavod za statistiku. Pristupljeno 8. 12. 2017.
- ^ "O Ze-do kantonu". www.zedoturizam.ba. Arhivirano s originala, 12. 11. 2017. Pristupljeno 8. 12. 2017.
- ^ "Tajan park prirode". Arhivirano s originala 23. 10. 2021. Pristupljeno 8. 8. 2024.CS1 održavanje: bot: nepoznat status originalnog URL-a (link)
- ^ "Spomenik prirode Tajan kod Zavidovića".
- ^ "Geografija". www.zedoturizam.ba. Arhivirano s originala, 12. 11. 2017. Pristupljeno 8. 12. 2017.
- ^ "Demografska analiza Federacije Bosne i Hercegovine po kantonima" (PDF). zpr.ks.gov.ba. Zavod za planiranje razvoja Kantona Sarajevo. Pristupljeno 15. 12. 2017.
- ^ "Serijal Privatizacijske pljačke - Zenička Željezara: Od radničkog raja do štrajkova". Radio Slobodna Evropa. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ Cigura, Đenan. "Osnovni podaci". www.rmubreza.ba. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ "O nama - Krivaja Homes". www.krivajahomes.com. Arhivirano s originala, 8. 12. 2017. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ "REPORTAŽA IZ VAREŠA Od rudnika zlata do slijepog crijeva". Avaz.ba. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ Stranka za BiH (6. 9. 2014), Istina o Željezari Zenica: Investirano preko 127 miliona maraka i zapošljava 2.500 radnika., pristupljeno 16. 12. 2017
- ^ "Statistički bilten - Februar 2017" (PDF). zdk-szz.ba. JU Služba za zapošljavanje Zeničko-dobojskog kantona. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ "Mreža Magistralnih Cesta u FBiH". BIHAMK.BA. Pristupljeno 16. 12. 2017.
- ^ Büker, Thorsten. "enlarged map". www.bueker.net. Pristupljeno 17. 12. 2017.
- ^ "RED VOŽNJE". www.zfbh.ba. Arhivirano s originala, 11. 11. 2014. Pristupljeno 17. 12. 2017.
- ^ "Opći podaci o univerzietu u Zenici krajem 2013. godine" (PDF). unze.ba. Univerzitet u Zenici. Pristupljeno 17. 12. 2017.
- ^ Slipic, Ibrahim. "SPISAK VERIFIKOVANIH SREDNJIH ŠKOLA I DOMOVA UČENIKA U ZENIČKO-DOBOJSKOM KANTONU, UPISANIH U REGISTAR SREDNJIH ŠKOLA I DOMOVA UČENIKA U ŠKOLSKOJ 2014/2015. GODINI". Arhivirano s originala, 1. 2. 2018. Pristupljeno 17. 12. 2017.
- ^ Konačni rezultati Općih izbora u BiH 2022 – kantonalne skupštine