Ada Bojana
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Buna-muendung.jpg/240px-Buna-muendung.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Ada_bojana_plaza.jpg/240px-Ada_bojana_plaza.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Ada_bojana_krave.jpg/240px-Ada_bojana_krave.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Ada_bojana_kamperi.jpg/240px-Ada_bojana_kamperi.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Ada_bojana_usce.jpg/240px-Ada_bojana_usce.jpg)
Ada Bojana (albanski: Ada e Bunës, "Ostrvo Bojane") je riječno ostrvo na ušću rijeke Bojane u Jadransko more, na krajnjem jugoistoku Crne Gore, duž granice s Albanijom. Nastalo je vještačkim putem, a zauzima površinu od 4,9 km².
Historija
[uredi | uredi izvor]Ada Bojana je nastala, prema legendi, tako što se u 19. vijeku nakon nevremena, u blizini dva manja ostrva, nasukao jedrenjak „Merito“ iz Trogira. Godinama se na olupinu ovog broda i obližnja dva ostrvca taložio riječni nanos od kojeg je najprije nastao sprud, a zatim i ostrvo. Ovo ostrvo je vremenom rijeku Bojanu podijelilo na dva kraka.
Tokom Hladnog rata, Ada je bila vojna zona sa strogo čuvanom granicom. To je uslovilo da su njeni pojedini dijelovi i danas ostali potpuno netaknuti. Na Adu nekad se išlo sa splavom, ali od 1987. Ada je s kopnom povezana mostom.[1]
Geografija
[uredi | uredi izvor]Ada Bojana ima oblik trougla. S jedne strane je zapljuskuje Jadransko more, a sa druge dvije rijeka Bojana. Plaža okrenuta ka moru je pješčana i duga oko 3 km. Plaža i morsko dno su prekriveni sitnim pjeskom. Desni rukavac rijeke Bojane djeli ostrvo od 13 km duge ulcinjske Velike plaže. Najbliže mjesto je selo Štoj (oko 2 km), odnosno grad Ulcinj (13 km).
Adu Bojanu krasi suptropska i mediteranska vegetacija, a neke od biljnih i životinjskih vrsta su jedinstvene u Evropi.[2] Zaleđe plaže čine dine iza kojih se nalaze jedinstvena staništa na cijelom Sredozemlju.[3] Ornitološki značaj Ade Bojane ogleda se prije svega u značajnim kolonijama mnogih vrsta ptica gnijezdarica, između ostalih: čaplje kašikare (Platalea leucorodia), male bijele čaplje (Egretta garzetta), sive čaplje (Ardea cinerea), žute čapljice (Ardeola ralloides) i drugih.[3]
Turizam
[uredi | uredi izvor]Na Adi se nalazi poznati turistički i naturistički centar. Nudistički kamp je napravljen 1973. godine. Danas kampom upravlja HTP Ulcinjska Rivijera.[1] Obale rijeke Bojane poznate su po ribarskim sojenicama, s kojih mještani na tradicionalan način love ribu koja se može jesti u brojnim ribljim restoranima. S druge strane Bojane postoji i divlji kamp. Ovdje je 1985. godine snimljen film "Lepota poroka".[4]
Centar za zaštitu i proučavanje ptica navodi da "pritisak turista i vožnja rijekom predstavljaju uznemiravajući faktor za ptice gnjezdarice, čije se kolonije nalaze na samoj Bojani a njihova sezona gniježđenja se poklapa sa sezonom dolaska turista".[3]
Inače, trenutno je u toku prodaja Ade Bojane, a na tender koji je raspisala vlada Crne Gore se javilo pet zainteresiranih firmi iz SAD, UAE, Turske, Češke i Hrvatske.[5] Američki dnevnik New York Times je naveo Adu Bojanu, zajedno s Velikom plažom, u Top 31 mjesta za posjetu u 2010. godinu.[6]
Sport
[uredi | uredi izvor]Ada Bojana je prestižno mjesto za surfing na vjetru. Povoljni vjetrovi prave valove koji omogućavaju surfing i jedrenje. Na Adi Bojani se nalazi škola "wind surfinga". Potencijali Ade Bojane zadovoljavaju i amatere i stroge kriterije profesionalaca. Početnicima pogoduje ravna linija vode jezerca na kome se uče prvi koraci u ovom sportu. Već sedmodnevna obuka kod profesionalnih učitelja omogućava uživanje na vjetru, a poslije mjesec dana obuke dostupni su i vjetrovi na otvorenom moru.[7]
Na Adi Bojani još od 1975. godine radi i škola jahanja.
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b "Ulcinjska rivijera - Lokacioni". Arhivirano s originala, 4. 3. 2016. Pristupljeno 20. 7. 2016.
- ^ "Doživite, osjetite". Arhivirano s originala, 20. 9. 2012. Pristupljeno 20. 7. 2016.
- ^ a b c "IBA Crne Gore – Ada Bojana". Arhivirano s originala, 12. 10. 2016. Pristupljeno 20. 7. 2016.
- ^ Ada Bojana: 40 godina oaze prirode i lepih plaža Arhivirano 21. 4. 2016. na Wayback Machine – novosti.rs
- ^ Pet interesenata za Adu Bojanu Arhivirano 5. 3. 2016. na Wayback Machine – vesti.rs
- ^ The 31 Places to Go in 2010 – The New York Times
- ^ Ada Bojana - Raj za surfere Arhivirano 11. 8. 2014. na Wayback Machine – kolektiv.me
Literatura
[uredi | uredi izvor]- Mala enciklopedija Prosveta, Izdavanje treći (1985); Beograd: "Prosveta": ISBN 978-86-07-00001-2
- Jovana Đukanović. Marković (1990): Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije; Sarajevo: "Svjetlost": ISBN 978-86-01-02651-3
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Ada Bojana – Ulcinjske Rivijere
- Važnost ornitološkim od Adah u Buna – Centar za zaštitu i proučavanje ptice Crne Gora (CZIP)
- Ada Bojana – promotivna stranica vlade