Mitołozia norena
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Pre_Migration_Age_Germanic.png/250px-Pre_Migration_Age_Germanic.png)
Co mitołozia norena, mitołozia nòrdega o mitołozia scandìnava se se ze drio rifarir a ła union dei miti che i fa parte de ła rełijon tradisionałe pre-cristiana dei popołi zermàneghi de ła Scandinàvia, includesti anca chełi che i ga cołonizà l'Islanda e łe Fær Øer, andove łe fonti scrite de ła mitołozia norena łe ze stae recostruie. Ła mitołozia norena ła ze da ritegnerse na rama de ła mitołozia zermànega (che ła include anca ła mitołozia anglosàsona o ingleza), che ła ze ła parte mitołòzega pì antiga. Ła mitołozia zermànega ła ga łe so raize inte ła mitołozia indoeoropea.
Par ła major parte de l'età vichinga ła ze stada trasmetesta oralmente e łe conosense che łe ghe revarda łe ze prinsipalmente bazae so testi medievałi (inte el partegołare le do version de l'Edda), finii dopo a l'introdusion del Cristianesimo intrà i popoli zermàneghi. La mitolozia norena ła se ga conservà anca cofà fonte de ispirasion letarària, produsion teatrałi, sinematogràfega e vìdeolùdega, che łe ghene ga de frecuente prezentà i contegnui desnaduràndołi.
Miti inte i dì de ła stimana
[canbia | canbia el còdaxe]Fazendo na anałize atenta dei nomi dei dì de ła stimana inte łe łéngue scandinave e zermàneghe, se połe védar come che i nomi dei Dii de ła mitołozia norena i sìpia racuanto doparai inte łe łéngue moderne:
Nota: el nome intrà parénteze ła ze una de łe variante de ła łéngua zermànega
Łéngue moderne | Noren | Divinità | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Vèneto | Inglezo | Todesco | Ołandezo | Islandezo | Danezo e norvezezo |
Svedezo | ||
Luni | Monday | Montag | Maandag | Mánudagur | Mandag | Måndag | Mánandagr | Máni - la Luna |
Marti | Tuesday | Dienstag[1] | Dinsdag | Þriðjudagur | Tirsdag | Tisdag | Tysdagr | Týr |
Mèrcore | Wednesday | Mittwoch | Woensdag | Miðvikudagur[2] | Onsdag | Onsdag | Óðensdagr | Odin (Woden) |
Zoba - Zioba, Zòbia | Thursday | Donnerstag | Donderdag | Fimmtudagur | Torsdag | Torsdag | Þorsdagr | Thor (Donar) |
Vènare (ant. Vendre) | Friday | Freitag | Vrijdag | Föstudagur | Fredag | Fredag | Friádagr | Freja o Frigg |
Sabo | Saturday | Samstag | Zaterdag | Laugardagur | Lørdag | Lördag | Laugardagr | Satære[3] |
Doménega | Sunday | Sonntag | Zondag | Sunnudagur | Søndag | Söndag | Sunnundagr | Sól - el Sołe |
Bibliografia
[canbia | canbia el còdaxe]In inglezo
[canbia | canbia el còdaxe]- Guðnason, Bjarni (1981); The Icelandic Sources of Saxo Grammaticus i (red.) Karsten Friis-Jensen; Saxo Grammaticus, a Medieval Author Between Norse and Latin Culture. København 1981
- Colum, Padraic (1920). The Children of Odin: A Book of Northern Myths, ilustrado da Willy Pogány. Nova York, Macmillan. Rescrivesto inte el 2004 da Aladdin, (EN)
.
- Crossley-Holland, Kevin (1981). The Norse Myths. Nova York: Pantheon Books.
. vendesto anca soto el nome de The Penguin Book of Norse Myths: Gods of the Vikings. Harmondsworth: Penguin (EN) ISBN 0-14-025869-8
.
- Davidson, H. R. Ellis (1964); Gods and myths of Northern Europe, 1979
- Keary, A & E (1909), The Heroes of Asgard. Nova York: Macmillan Company. Rescrivesto inte el 1982 da Smithmark Pub.
. Rescrivesto inte el 1979 da Pan Macmillan (EN) ISBN 0-333-07802-0
.
- Lindow, John (2001); Norse Mythology and the Lives of the Saints; i Scandinavian Studies, fall 2001, vol. 73, no. 3 ISSN 0036-5637
- Mable, Hanilton Wright (1901). Norse Stories Retold from the Eddas. Mead and Company. Rescrivesto inte el 1999, Nova York: Hippocrene Books. (EN)
- Mackenzie, Donald A. (1912). Teutonic Myth and Legend. Nova York: W. H. Wise & Co. Rescrivesto 1934. inte el 2003 da University Press of the Pacific. (EN)
.
- Textos Sagrats: Llegenda i mite teutònic.
- Munch, Peter Andreas (1927). Norse Mythology: Legends of Gods and Heroes, Clàssics escandinaus. Trad. Sigurd Bernhard Hustvedt (1963). Nova York: Fondasion amèrego-scandìnava. (EN)
.
- Sharpe, Eric J. (1997); Comparative Religion, a History.
- Willis, Tarrin; The Third Grammatical Treatise, and Ole Worm's; i Scandinavian Studies: Winter 2004, vol. 76 no. 4 ISSN 0036-5637
In danezo
[canbia | canbia el còdaxe]- Andrén, Anders (1991); Förhållandet mellom texter, bilder och ting, i Steinsland, Gro & al. (red.); Nordisk hedendom : et symposium, Odense: Odense Universitetsforlag.
- van Baal, J. & van Beek, W.E.A (1985); Symbols for Communication
- Bæksted, Anders (1984); Nordiske guder og helte,
- Grønbech, Vilhelm (1924); Nordisk religion, i Edvard Lehmann (red.); Illustreret Religionshistorie København 1924
- Grønbech, Vilhelm; Nordiske myter og sagn, 6. udgave 2002 (1. udgave 1927)
- Holtsmark, Anne (1989); Norrøn mytologi. Tru og myter i vikingatida.
- Hedeager, Lotte (1999); Skandinavisk dyreornamentik: Symbolsk repræsentation af en før-kristen kosmologi. i; Ingrid Fuglestvedt, Terje Gansum og Arnfrid opedal (red.); Et hus med mange rom: vennebok til Bjørn Myhre på 60-årsdagen. AmS-Rapport 11A intrà Arkeologisk museum i Stavanger: 219-237. (online udgave Archivià il 21 de agosto 2008 in Internet Archive.
)
- Hoftun, Oddgeir (2001); Norrøn tro og kult ifølge arkeologiske og skriftlige kilder, Oslo: Solum Forlag.
- Hoftun, Oddgeir (2004); Menneskers og makters egenart og samspill i norrøn mytologi, Oslo: Solum Forlag.
- Hoftun, Oddgeir (2008); Kristningsprosessens og herskermaktens ikonografi i nordisk middelalder, Oslo: Solum Forlag.
- Hultkrantz, Åke; Vem är vem i nordisk mytologi, Prisma,
- Kofod, Aase & Warmind, Morten (1989); Old var Årle
- Meulegracht Sørensen, Preben; Kapitler af Nordens litteratur i oldtid og middelalder; 2006
- Nordal, Gudrun (1994); Odinsdyrkelse på Island, i Schjødt, Jens Peter (red.); Myte og ritual i det før-kristne Norden.
- Modeło:Sv sprogNäsström, Britt-Mari; Blóta, sóa och senda. Om offer i fornskandinavisk religion, i Schjødt, Jens Peter (red.); Religion och samhälle i det förkristna Norden.
- Ravn, Mads (1998); Kan vi erkende religion i forhistoriske grave? i Lisbeth Bredholt Christensen & Stine Benedicte Sveen (red.); Religion og materiel kultur. 1998
- Schjødt, Jens Peter (1999a); Det førkristne Norden: religion og mytologi
- Schjødt, Jens Peter (2007); Hvad er det i grunden vi rekonstruerer?; i Religionsvidenskabeligt tidskrift, nr. 50, 2007 ISSN 0108-1993
- Steinsland, Gro (2005); Norrøn religion : myter, riter, samfunn, Oslo: Pax forlag.
- Ström, Folke (1985); Nordisk hedendom; Tro och sed i förkristna tid, Akademiförlaget
Notasion
[canbia | canbia el còdaxe]- ↑ In orìzene el nome el zera Ziostag, probàbiłe che Zio ła fuse stada na forma alternadiva de Týr.
- ↑ In prinsìpio el nome el zera Wódnesdæg (El dì de Woden, o sia Odin).
- ↑ Na antiga divinità de l'agricultura, forse identifegada co Loki o Njörðr.
Altri projeti
[canbia | canbia el còdaxe]Wikimedia Commons el detien imàjini o altri file so Mitołozia norena
Linganbi foresti
[canbia | canbia el còdaxe]
Controło de autorità | LCCN (EN) sh85089413 · GND (DE) 7503879-1 |
---|