Хорватська література
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Bascanska_ploca.jpg/330px-Bascanska_ploca.jpg)
Хорватська література (хорв. Hrvatska književnost) — художня література, написана хорватською мовою, яка створювалася і створюється у Хорватії.
Писемність слов'янською мовою, що використовувала як алфавіт глаголицю, з'явилася у Хорватії не пізніше IX століття, але вкоренилася лише у Далматії, Істрії і деяких районах Боснії. Юридичні документи, повчальні п'єси, твори окультного характеру, календарі й альманахи друкувалися глаголицею аж до XVII століття. З усіх провінційних літератур, що виникли у хорватських землях, найбільше значення мала література Рагузької республіки. Становлення її відбувалося під визначальним впливом італійського Відродження, і перші поети, які творили у Дубровнику, Шишко Менчетич (1457–1527) і Джоре Држич (1461–1501), наслідували Петрарку. Проте найзначнішим письменником доби став Марин Држич (1510–1567), комедії якого вражають багатством художніх засобів і різноманітністю типажів. У XVII столітті популярність і вплив літератури Дубровника поширилися за межі Далматії, що призвело до літературного відродження у всій Хорватії. Контрреформація у Хорватії ознаменувалася творчістю дубровницького поета Івана Гундулича (1588–1638).
У XVII і XVIII століттях у Хорватії і Славонії творили поети і прозаїки аристократичного походження Петар Зринський (1621–1671) і Фран Крсто Франкопан (пом. 1671). Однак справді велике відродження літератури і мови XIX століття пов'язане з творчістю Павао Ріттера Вітезовича (1652–1713) і А. Качич-Міошича (1702—60). Із виникненням у 1830-х роках культурно-громадського руху ілліризму, на чолі якого став Людевит Гай (1809–1872), загальною літературною мовою для хорватів і сербів стало штокавське наріччя. Становлення нового літературного покоління відбувалося навколо журналу «Даніца», який видавав Гай. Провідними фігурами цього покоління були поети Іван Мажуранич (1814–1890), який опублікував свої найкращі вірші у 1840-ті роки, і Петар Прерадович (1818–1872).
У наступному поколінні, що зазнало сильного закордонного впливу, висунулися новатори у віршуванні та оповідних жанрах поет Сильвіє Страхимир Краньчевич (1865–1908) і автор історичних романів Август Шеноа (1838–1881). Видатні романи та оповідання створювали в ту ж епоху Ксавер Шандор Джальський (1854–1935), Йосип Козарац (1858–1906) і В'єнцеслав Новак (1859–1905), які зображували переважно життя і побут селянства. Найвидатнішим хорватським письменником 20 століття був Мирослав Крлежа (1893–1981) — поет, драматург і прозаїк. До впливових поетів першої половини століття належали Антун Густав Матош (1873–1914), Владимир Назор (1876–1949), Тін Уєвич (1891–1955), Антун Бранко Шимич (1898–1925), Добриша Цесарич (1902–1980), Драгутін Тадіянович (1905–2007), Іван Горан Ковачич (1913–1943) і В. Віда (1913–1960). На зміну їм прийшли Юре Каштелан (1919–1990), Весна Парун (1922–2010), Владо Готовац (1930–2000), Іван Сламніг (1930–2001) і А. Шолян (нар. 1932). Успіхи хорватської драматургії того часу пов'язані з іменами Іво Войновича (1857–1929) і Крлежі, який показав у циклі п'єс «Пани Глембаєви» розкладання вищого світу і занепад хорватської буржуазії.
Найвизначнішими романістами після Другої світової війни вважаються Петар Шегедін (1909–1998), Ранко Маринкович (1913–2001) та Слободан Новак (нар. 1924). Найвідомішим у світі хорватським письменником після Другої світової війни став Іво Андрич (1892–1975), удостоєний у 1961 році Нобелівської премії з літератури; головний його твір — епопея із трьох романів про батьківщину письменника, Боснію.
- (бл. 800(?)) Višeslavs baptismal font
- (бл.11-го ст.) Kartular of Supetar
- (бл. 11-го) Valun tablet
- (бл. 11-го) Plomin tablet
- (бл. 1100) Башчанська плита
- (бл. 12-го ст.) Apostol of Mihanović
- (бл. 12-го ст.) Grškovićs fragment
- (1197) Povalj Tablet
- (1200–1268) Томас Архідиякон
- (1275) Земельний кадастр Істрії
- (бл. 13-го ст.) Врбницький статут
- (бл. 13-го ст.) Rok fragment
- (1288) Винодольський законник
- (1345) Закон і порядок (Перший хорватський твір латиницею, написаний домініканцями із Задара )
- (бл. 14-го ст.) Lectionar of Korčula
- (1380–1400) Ватиканський хорватський молитовник
- (1483) Missale Romanum Glagolitice
- (бл. 15-го ст.) Lectionar of Zadar
- (бл. 15-го ст.) Statut of Poljica
- (бл. 15-го ст.) Hrvoje's Missal
- (бл. 15-го ст.) Kastav Statute
- (бл. 15-го ст.) Гвал Манускрипт (Hval Manuscript)
- (бл. 15-го ст.) Єронім Видулич (Jeronim Vidulić)
- (бл. 15-го ст.) Мікша Пелегринович (Mikša Pelegrinović)
- (1420–1520) Юрай Шижгорич (Juraj Šižgorić)
- (1434–1472) Янус Панноніус (Janus Pannonius|Ivan Česmički)
- (1450–1524) Марко Марулич (Marko Marulić)
- (1457–1527) Шишко Менчетич (Šiško Menčetić)
- (1459–1527) Людовик Цриєвич Туберон (Ludovik Crijević Tuberon)
- (1461–1501) Джоре Држич (Džore Držić)
- (1485–1553) Ганібал Луцич (Hanibal Lucić)
- (1487–1572) Петар Гекторович (Petar Hektorović)
- (1508–1567) Марин Држич (Marin Držić)
- (1508-після 1569) Петар Зоранич (Petar Zoranić)
- (1510) Хорватські хроніки (переписані з ранньої хорватської хроніки "Дмине Папалич (Dmine Papalić)
- (1515–1573) Брне Карнарутич (Brne Karnarutić)
- (1482–1576) Мавро Ветранович (Mavro Vetranović)
- (між 1530 і 1535-1600) Summ of Christian teachings (написав "Шиме Будинич" (Šime Budinić)
- (1534–1573) Павао Скалич (Pavao Skalić)
- (1558–1609) Дінко Златарич (Dinko Zlatarić)
- (1548–1628) Юрай Баракович (Juraj Baraković)
- (1563–1631) Матія Дивкович (Matija Divković)
- (1566–1641) Гораціо Мажибрадич (Horacio Mažibradić)
- (1575–1650) Бартул Кашич (Bartul Kašić)
- (1536–1607) Динко Раніна (Dinko Ranjina)
- (1494–1582) Нікша Раніна (Nikša Ranjina)
- (1589–1638) Іван Гундулич (Ivan Gundulić)
- (1591–1658) Іван Бунич Вучич (Ivan Bunić Vučić)
- (1593–1675) Іван Белостенець (Ivan Belostenec)
- (1607–1657) Юніє Палмотич (Junije Palmotić)
- (1609–1678) Юрай Габделич (Juraj Habdelić)
- (1617–1666) Владислав Менчетич (Vladislav Menčetić)
- (1618–1683) Юрай Крижанич (Juraj Križanić)
- (1624–1685) Іван Анчич (Ivan Ančić)
- (1637–1719) Петар Канавелич (Petar Kanavelić)
- (1643–1671) Фран Крсто Франкопан (Fran Krsto Frankopan)
- (1641–1714) Єролім Каванін (Jerolim Kavanjin)
- (1650–1713) Павао Ріттер Вітезович (Pavao Ritter Vitezović)
- (1659–1728) Антун Гледжевич (Antun Gleđević)
- (1675–1737) Ігнят Дурдевич (Ignjat Đurđević)
- (ca. 18th cent) Бернардин Павлович (Bernardin Pavlović)
- (1699–1749) Філіп Грабовац (Filip Grabovac)
- (1704–1760) Андрія Качич Миошич (Andrija Kačić Miošić)
- (1699–1777) Себастіан Сладе (Sebastijan Slade)
- (1699–1777) Антун Канижлич (Antun Kanižlić)
- (1732–1798) Матія Антун Релькович (Matija Antun Reljković)
- (1757–1805) Тітуш Брезовачкі (Tituš Brezovački)
- (1796–1861) Антун Миханович (Antun Mihanović)
- (1806–1862) Павао Штоос (Pavao Štoos)
- (1809–1872) Людевит Гай (Ljudevit Gaj)
- (1810–1851) Станко Враз (Stanko Vraz)
- (1810–1895) Мартін Недич (Martin Nedić)
- (1811–1872) Димитріє Деметер (Dimitrije Demeter)
- (1813–1875) Драгойла Ярневич (Dragojla Jarnević)
- (1814–1890) Іван Мажуранич (Ivan Mažuranić)
- (1817–1881) Матія Мажуранич (Matija Mažuranić)
- (1818–1872) Петар Прерадович (Petar Preradović)
- (1851–1900) Хуго Бадалич (Hugo Badalić)
- (1825–1889) Адольфо Вебер Ткалчевич (Adolfo Veber Tkalčević)
- (1838–1881) Август Шеноа (August Šenoa)
- (1853–1880) Рикард Йоргованич (Rikard Jorgovanić)
- (1843–1906) Йосип Євген Томич (Josip Eugen Tomić)
- (1850–1904) Євген Кумичич(Eugen Kumičić)
- (1854–1935) Ксавер Шандор Гялскі (Ksaver Šandor Gjalski)
- (1854–1889) Анте Ковачич (Ante Kovačić)
- (1859–1905) Вєнцеслав Новак (Vjenceslav Novak)
- (1865–1908) Сильвіє Страгимир Краньчевич (Silvije Strahimir Kranjčević)
- (1861–1911) Август Гарамбашич (August Harambašić)
- (1874–1938) Івана Брлич-Мажуранич (Ivana Brlić-Mažuranić)
- (1857–1929) Іво Войнович (Ivo Vojnović)
- (1861–1949) Янко Лесковар (Janko Leskovar)
- (1873–1914) Антун Густав Матош (Antun Gustav Matoš)
- (1873–1933) Дінко Шимунович (Dinko Šimunović)
- (1875–1909) Владимир Видрич (Vladimir Vidrić)
- (1876–1948) Мілан Бегович (Milan Begović)
- (1880–1931) Милутин Цихлар Нехаєв (Milutin Cihlar Nehajev)
- (1885–1910) Іван Козарац (Ivan Kozarac)
- (1886–1910) Янко Полич Камов (Janko Polić Kamov)
- Антун Бранко Шимич (Antun Branko Šimić)
- Август Цезарець (August Cesarec)
- Добриша Цезарич (Dobriša Cesarić)
- Драгутин Тадиянович (Dragutin Tadijanović)
- Дубравко Хорватич (Dubravko Horvatić)
- Джуро Судета (Đuro Sudeta)
- Густав Крклец (Gustav Krklec)
- Іван Аралиця (Ivan Aralica)
- Іван Горан Ковачич (Ivan Goran Kovačić)
- Іван Сламніг (Ivan Slamnig)
- Іво Андрич (Ivo Andrić)
- Іво Козарчанин (Ivo Kozarčanin)
- Янко Полич Камов (Janko Polić Kamov)
- Йосип Пупачич (Josip Pupačić)
- Юре Франичевич-Плочар (Jure Franičević-Pločar)
- Мак Диздар (Mak Dizdar)
- Мате Балота (Mate Balota)
- Марія Юрич Загорка (Marija Jurić Zagorka)
- Міховіл Павлек-Мішкина (Mihovil Pavlek-Miškina)
- Миле Будак (Mile Budak)
- Мірко Божич (Mirko Božić)
- Мірко Ковач (Mirko Kovač)
- Мирослав Крлежа (Miroslav Krleža)
- Нада Івелич (Nada Iveljić)
- Нікола Миличевич (Nikola Milićević)
- Нікола Шоп (Nikola Šop)
- Ранко Маринкович (Ranko Marinković)
- Славко Михалич (Slavko Mihalić)
- Слободан Новак (Slobodan Novak)
- Стєпан Джалто (Stjepan Džalto)
- Тін Уєвич (Tin Ujević)
- Томіслав Ладан (Tomislav Ladan)
- Весна Парун (Vesna Parun)
- Владан Десниця (Vladan Desnica)
- Владимир Назор (Vladimir Nazor)
- Звонимир Ремета (Zvonimir Remeta)
- Ілія Яковлєвич (Ilija Jakovljević)
- Вєкослав Калеб (Vjekoslav Kaleb)
- Крешимир Багич (Krešimir Bagić)
- Іван Куловшан (Ivan Kušan)
- Миро Гавран (Miro Gavran)
- Давор Шалат (Davor Šalat)
- Анка Жагар (Anka Žagar)
- Станко Андрич (Stanko Andrić)
- Томислав Шарич (Tomislav Šarić)
- Делімир Решицкі (Delimir Rešicki)
- Анте Томич (Ante Tomić)
- Давор Сламніг (Davor Slamnig)
- Дубравка Угрешич (Dubravka Ugrešić)
- Славенка Дракулич (Slavenka Drakulić)
- Сеад Бегович (Sead Begović)
- Нікола Вискович (Nikola Visković)
- Павао Павличич (Pavao Pavličić)
- Борис Билетич (Boris Biletić)
- Іво Тотич (Ivo Totić)
- Марко Мартинович (Marko Martinović)
- Желько Косай (Željko Kocaj)
- Бранко Чегец (Branko Čegec)
- Вєкослав Бобан (Vjekoslav Boban)
- Ратко Цветнич (Ratko Cvetnić)
- Зоран Ферич (Zoran Ferić)
- Горан Трібусон (Goran Tribuson)
- Томислав Маріян Білоснич (Tomislav Marijan Bilosnić)
- Едо Попович (Edo Popović)
- Дермано Сенянович (Đermano Senjanović)
- Міленко Єргович (Miljenko Jergović)
- Йосип Цвенич (Josip Cvenić)
- Зоран Кршул (Zoran Kršul)
- Борис Дежулович (Boris Dežulović)
- Юліяна Матанович (Julijana Matanović)
- Влатко Маїч (Vlatko Majić)
- Слободан Шнайдер (Slobodan Šnajder)
- Саня Пилич (Sanja Pilić)
- Роберт Роклицер (Robert Roklicer)
- Віктор Кар Емін (Viktor Car Emin)
- Златко Крилич (Zlatko Krilić)
- Янко Матко (Janko Matko)
- Мато Ловрак (Mato Lovrak)
- Ренато Баретич (Renato Baretić)
- Желимир Периш (Želimir Periš)
- Балканський експрес: тематичне число: Потяг 76: центральноєвропейський часопис / Співавтор проекту числа Алла Татаренко. – Чернівці: "Книги – ХХІ", 2007. (Перекладачі: А. Татаренко, О. Сливинський, Ю. Лисенко, Н. Білик, О. Ковальська, М. Давидовська, І. Лучук, Н. Хороз, С. Вівчар, О. Охрім-Брезвин, З. Гук, М. Василишин, Х. Стельмах, Ю. Винничук, О. Кривоніс.)
- Коли літери переселяться на твоє обличчя: антологія сучасної хорватської поезії / Упорядники Сильвестр Врлич, Наташа Веінович. Перекладачі: Л. Васильєва, М. Климець, І. Лучук, А. Татаренко, Н. Хороз, Н. Чорпіта. – Львів: Видавничий центр ЛНУ імені Івана Франка, 2008. – 152 с. – ISBN 978-966-613-606-3
- Санадер І., Стамач А. У цей страшний час : антологія хорватської воєнної лірики / Упоряд. В. Женченка; Переклад Л. Горлача, В. Женченка, Л. Талалая. Київ : Молодь, 1996. 128 с.
- Хорватська мозаїка: сучасна проза / Упорядкування та передмова А. Татаренко, післямова В. Богішича. – Харків: Фоліо, 2006. – 311 с. – ISBN 966-03-3636-5
- Час, який нам залишається : поезії / Діана Буразер ; пер. з хорват. Віктора Мельника. – Луцьк : ПВД «Твердиня», 2015. – 52 с. – Серія «Сучасна балканська поезія».
- Човен зі слів: Антологія сучасної хорватської прози / Упорядники – Алла Татаренко, Наташа Веінович. – Львів: Видавничий центр ЛНУ імені Івана Франка, 2008. – 192 с.
- Кравцов Н. И., Основные тенденции в развитии хорватской литературы кон. XIX — нач. XX века, в кн.:
- Славянская филология, в. 7, М., 1968;
- Зарубежные славянские литературы XX в., М., 1970;
- Литература славянских и балканских народов конца XIX — нач. XX веков, М., 1976;
- Бадалич И., Русские писатели в Югославии, пер. с хорват., М., 1966;
- Barac A., Hrvatska književnost..., t. 1—2, Zagreb, 1954—60;
- Vučetić Š., Hrvatska književnost 1914—1941, Zagreb, 1960;
- KomboI М., Povijest hrvatske književnosti do narodnog Preporoda, 2 izd., Zagreb, 1961;
- Panorama hrvatske književnosti XX stoljeća, Zagreb, 1965;
- Flaker A., Književne poredbe, Zagreb, 1968;
- Markovič S., Književni pokreti i tokovi Izmedu dva svetska rata, Beograd, 1970
- Хорватська література і Т.Г. Шевченко // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 632-636.
- Хорватія // Большая советская энциклопедия : в 30 т. / главн. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : «Советская энциклопедия», 1969—1978. (рос.)
- Хорватська література [Архівовано 18 липня 2010 у Wayback Machine.] (рос.)
![]() |
Це незавершена стаття про літературу. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |