Франсуа Англер
Франсуа Англер | |
---|---|
фр. François Englert | |
![]() | |
Народився | 6 листопада 1932[1][2] (91 рік) Еттербек, Брабант[d], Бельгія |
Країна | ![]() |
Діяльність | фізик, викладач університету, фізик-теоретик |
Alma mater | Брюссельський вільний університет[d] |
Галузь | теоретична фізика |
Заклад | Корнелльський університет Вільний університет Брюсселя Тель-Авівський університет Чапменський універститетd |
Брати, сестри | Yvon Englertd |
Нагороди | ![]() Премія принцеси Астурійської за технічні та наукові дослідження[d] (2013) honorary doctor of the University of Edinburghd (28 червня 2014) почесний доктор Університету імені Бар-Іланаd (6 лютого 2015) почесний доктор Брюссельського вільного університетуd (2005) |
![]() |
Франсуа́ Англе́р, Франсуа Енглер (фр. François Englert; нар. 6 листопада 1932) — бельгійський фізик-теоретик, що спеціалізується в галузі статистичної фізики, квантової теорії поля, космології, теорії струн та супергравітації.[3]
Франсуа Англер народився 1932 року в Еттербеку (один з районів Брюсселя) в єврейській родині. Під час нацистської окупації Бельгії Англер був змушений приховувати своє єврейське походження, він жив у різних сирітських притулках та дитячих будинках бельгійських міст Дінана, Люстена, Стумона та Анвуа-Руйона, де застав американські війська, які звільнили Бельгію від нацистів[4].
1955 року Англер закінчив франкомовний Брюссельський вільний університет за фахом інженера-електромеханіка. Там само 1959 року він здобув ступінь PhD з фізики. З 1959 до 1961 року Англер працював у Корнельському університеті спочатку як асистент Роберта Браута, а потім як ад'юнкт-професор. Згодом Англер повернувся в Брюссельський університет, де обійняв професорську посаду. 1980 року він спільно з Робертом Браутом сформував дослідницьку групу. 1998 року Англер дістав посаду почесного професора. З 2011 року займає посаду гостьового професора в Чепменському університеті в Каліфорнії.
1964 року Браут та Енглер показали, що калібрувальні векторні бозони можуть набувати ненульовую масу в процесі спонтанного порушення симетрії.[5] Ґрунтуючись на незастосованості теореми Голдстоуна щодо калібрувальних полів,[6] Гіґґс прийшов до того ж результату.[7] У тому ж році статтю з цієї проблематики випустили й Джеральд Ґуральник, Карл Гейґен і Том Кіббл.[8] На церемонії, організованій журналом Physical Review Letters з приводу п'ятдесятиріччя цього відкриття, була відзначена цінність всіх трьох робіт.[9]
2010 року Англер був удостоєний премії Сакураї в галузі фізики елементарних часток (спільно з Джеральдом Гуральником, Карлом Гейгеном, Томом Кібблом, Пітером Гіґґсом та Робертом Браутом), 2004 року — премії Вольфа з фізики (разом з Браутом та Гіґґсом), 1997 року — Премії Європейського фізичного товариства в галузі високих енергій та часток (разом з Браутом та Гіґґсом) за розробку принципу уніфікації взаємодій короткого та далекого порядків за допомогою генерації масивних калібрувальних векторних бозонів, і 1982 року — премію Франкі.
2013 року він отримав премію принца Астурійського в галузі технічних та наукових досліджень спільно з Пітером Гіґґсом та інститутом ЦЕРН.
Цього ж 2013 року доробок Анґлера та Гіґґса відзначений Нобелівською премією з фізики[10].
- ↑ Gregersen E. Encyclopædia Britannica
- ↑ Енциклопедія Брокгауз
- ↑ Publication list (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 8 липня 2007. Процитовано 8 липня 2007.
- ↑ Біографічні відомості на сторінці Меморіального музею Голокосту в США
- ↑ F. Englert and R. Brout Phys.Rev.Lett.13 321 (1964).
- ↑ P. W. Higgs Physics Letters12 132 (1964).
- ↑ P. W. Higgs Phys.Rev.Lett.13 508 (1964).
- ↑ Global Conservation Laws and Massless Particles. Physical Review Letters. 13 (20): 585. Bibcode:1964PhRvL..13..585G. doi:10.1103/PhysRevLett.13.585.
- ↑ Physical Review Letters — 50th Anniversary Milestone Papers
- ↑ Євген Ланюк. Нобелівську премію з фізики здобули теоретики бозону Гіґґза // Збруч, 12.10.2013
- Офіційна сторінка на сайті Брюссельського вільного університету
- Про відкриття Анґлера-Гіґґса на сайті Рочестерського університету
- Механізм Браут-Анґлера-Гіґґса на ресурсі Scholarpedia
- Євген Ланюк. Нобелівську премію з фізики здобули теоретики бозону Гіґґза // Збруч, 12.10.2013
- Народились 6 листопада
- Народились 1932
- Уродженці Еттербека
- Науковці Університету Корнелла
- Викладачі Тель-Авівського університету
- Лауреати премії Вольфа (фізика)
- Лауреати Нобелівської премії з фізики
- Лауреати премії Сакураї
- Почесні доктори Університету Маямі
- Бельгійські фізики
- Фізики-теоретики
- Почесні професори
- Лауреати премії принцеси Астурійської
- Професори
- Кавалери Великого хреста ордена Леопольда II
- Бельгійські євреї