Персі Грейнджер
Персі Грейнджер | |
---|---|
англ. Percy Grainger | |
![]() | |
Народився | 8 липня 1882[1][2][…] Мельбурн, Вікторія, Австралія[4] |
Помер | 20 лютого 1961[1][2][…] (78 років) Вайт-Плейнс, Нью-Йорк, США[4] |
Поховання | West Terrace Cemeteryd |
Країна | ![]() ![]() |
Місце проживання | Percy Grainger Home and Studiod[5] |
Діяльність | піаніст, композитор, саксофоніст, диригент, музикознавець, музичний етнограф, викладач університету |
Alma mater | Консерваторія Гоха |
Вчителі | Луї Пабстd і Джеймс Квастd |
Знання мов | англійська[1][6] |
Заклад | Нью-Йоркський університет |
Членство | Американська академія мистецтв та літератури |
Жанр | класична музика |
Magnum opus | County Derry Aird, Afterwordd і Shallow Brownd |
Конфесія | атеїзм |
Батько | John Harry Graingerd |
Мати | Rose Annie Aldridged[7] |
IMDb | ID 0334448 |
Персі Олдрідж Грейнджер[8][9][10][11], також Ґрейнджер[12] (англ. Percy Aldridge Grainger; 8 липня 1882, Мельбурн — 20 лютого 1961, Вайт-Плейнс, штат Нью-Йорк, США) — австралійський піаніст і композитор.
Навчався грі на фортепіано у матері, у 1892—93 роках — у Л. Пабста у Мельбурні. З 1894 року жив у Німеччині, брав уроки фортепіанної гри у Джеймса Кваста у Франкфурті, потім у Ферруччо Бузоні. З 1902 року гастролював у багатьох країнах, у 1913 році в Росії. У 1909—14 роках жив в Англії, з 1914 — у США. У 1919—31 роках вів літні курси в Музичному коледжі у Чикаго. У 1935 році заснував музей музичної культури у Мельбурні.
Грейнджер робив різні обробки своїх творів. Займався вивченням музичного фольклору, особливо англійського та ірландського. Під впливом знайомства з Е. Грігом (у 1906 році) збирав і робив обробка народних пісень різних країн. Одним з перших застосував для запису фонограф (опублікував записи у 1908 році). Фольклорні елементи Грейнджер використовував у багатьох творах, написаних у різних жанрах, у тому числі у великому хоровому циклі за «Книгою джунглів» Редьярда Кіплінга (1898—1947). Відома фортепіанна парафраза Грейнджер на тему «Вальсу квітів» з «Лускунчика» Петра Чайковського. Грейнджер експериментував у застосуванні елементів лінеарності, поліритмії та інших сучасних прийомів письма. Видав збірку «Англійська готична музика» («English Gothic music», спільно з Д. А. Г'юзом).
- для оркестру (у тому числі камерного):
- Мок Морріс (1911),
- Ірландські мелодії графства Деррі (Irish tunes from county Derry, обробка, 1911),
- Колоніальна пісня (Colonial song, з 2 солістами, 1912),
- сюїти:
- У горіховій шкаралупі (In a nutshell, з фортепіано, 1905—16),
- Данська народна пісня (Danish folk-song, 1937),
- Молодіжна (Youthful suite, 1899—1943),
- Гімн врожаю (Harvest Hymn, 1933);
- для духового оркестру:
- Сила Риму і християнське серце (The power of Rome and the Christian heart, 1919; обробка для дерев'яних і мідних духових — 1937, 2-а ред. 1948),
- Англійський танець (English dance, з органом, 1925),
- 2 Пісні пагорба (Hillsongs, для 23 і для 24 соло-інструментів, 1902 і 1907);
- п'єси для воєнного оркекстру;
- камерно-інструментальні ансамблі (у тому числі п'єси для фортепіано у 4 і в 6 рук);
- хори — Пісня-марш демократії (Marching song of democracy, з органом і оркестром, 1916), хори (з камерним ансамблем) на слова Редьярда Кіплінга, з духовим оркестром, з фортепіано, a cappella, у тому числі обробка народних пісень;
- пісні.
- ↑ а б в г Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- ↑ а б в Encyclopædia Britannica
- ↑ а б в SNAC — 2010.
- ↑ а б Deutsche Nationalbibliothek Record #119249294 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- ↑ National Archives Catalog
- ↑ CONOR.Sl
- ↑ Pas L. v. Genealogics — 2003.
- ↑ Самобутність культури народів Австралії та Океанії. Музика і кіно // Історія культури зарубіжних країн: навч.-метод. посіб. для студентів ВНЗ / Т. В. Бундюченко. — Миколаїв: Гельветика, 2015. — 311 с.
- ↑ Гінзбург Семен Львович [Архівовано 13 листопада 2021 у Wayback Machine.] // Українська енциклопедія джазу / Володимир Симоненко. — Київ: Центрмузінформ, 2004. — С. 31
- ↑ Портрет великого киянина на Венеційській бієнале 1912 року [Архівовано 15 лютого 2020 у Wayback Machine.] / О. Сидор // Сучасне мистецтво. — 2014. — Вип. 10. — С. 191, 193, 194
- ↑ Сміховий вектор композиторських пошуків Марка-Андре Амлена / К. В. Підпорінова // Аспекти історичного музикознавства. — 2019. — Вип. 15. — С. 163
- ↑ Міц О. Р. Творчість М. Мошковського в контексті фортепіанного мистецтва другої половини XIX — початку ХХ століття [Архівовано 13 листопада 2021 у Wayback Machine.] // Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата мистецтвознавства (доктора філософії) за спеціальністю 17.00.03 — «Музичне мистецтво». — Харківський національний університет мистецтв імені І. П. Котляревського, Міністерство культури та інформаційної політики України, Харків, 2021. — С. 106
- Parker D. Ch., Persy Aldridge Grainger. A study, N. Y.- Boston, 1918;
- Taylor R. L., The running pianist, N. Y., 1950;
- Olsen S., Percy Grainger, Oslo, 1963.
- Музыкальная энциклопедия. — М.: Советская энциклопедия, Советский композитор. Под ред. Ю. В. Келдыша. 1973—1982.
- Народились 8 липня
- Народились 1882
- Уродженці Мельбурна
- Померли 20 лютого
- Померли 1961
- Померли у Вайт-Плейнсі (Нью-Йорк)
- Викладачі Нью-Йоркського університету
- Члени Американської академії мистецтв і літератури
- Австралійські піаністи
- Австралійські композитори
- Атеїсти США
- Натуралізовані громадяни США
- Австралійські емігранти до США
- Композитори академічної музики XX століття