Кочимі
Кочимі | |
---|---|
![]() Поширення народів Нижньої Каліфорнії на момент приходу іспанців | |
Кількість | Вимерлий |
Ареал | ![]() |
Мова | Кочимі |
Релігія | Традиційні вірування |
Кочимі́ — індіанський народ, що мешкав до 19 століття в центральній частині півострова Каліфорнія від Ель-Росаріо на півночі до Сан-Хав'єра на півдні. Кочиімі зустрілися з іспанськими колоністами в 17 столітті, після цього їх неодноразово відвідували різні іспанські мандрівники, колоністи і місіонери, проте вже наприкінці 19 століття, в основному через епідемії інфекційних хвороб, занесених європейцями, народ зник.
Кочимі розмовляли кількома діалектами, що відносяться до мовної сім'ї юма-кочимі, поширеній на півострові Каліфорнія, на півдні штату Каліфорнія та на заході Аризони. Традиційно кочимі включають до складу юманських мов[1], проте з 2006 року було встановлено низьку спорідненість між мовами кочимі і юма, через що було введено групу юма-кочимі[2][3][4].
Відомості про звичаї і вірування кочимі збереглися в коротких записах мандрівників. Найінформативнішими є записи єзуїтськіх місіонерів[5][6][7], особливо Мігеля Венегаса[8][9] і Мігеля дель Барко[10].
Кочимі були мисливцями і збирачами, не знайомими із землеробством і металургією. З керамікою північні кочимі познайомилися, мабуть, незадовго до контакту з європейцями[11]. Їх матеріальна культура була в цілому примітивною, проте вона добре підходила до посушливого середовища і напівкочового способу життя. Народ кочимі дробився на автономні місцеві общини, між якими постійно спалахували війни.
Мандрівники відзначали такі незвичайні для європейців особливості побуту кочимі:
- Плід пітайя був важливим джерелом харчування, не зважаючи на стислість сезону, коли його можна було зібрати. Незабаром після збору врожаю кочимі відсівали неперетравлене насіння пітайї з своїх висушених екскрементів, потім смажили їх і вживали в їжу повторно[12].
- Ще одним незвичайним місцевим продуктом була «марома». Шматок цінного м'яса обв'язували мотузкою, проковтували, потім витягували за цю мотузку, передавали наступній людині в колі, знову проковтували і т. д., поки м'ясо не перетравлювалося остаточно[12].
- На релігійних церемоніях використовували «таблас» (від ісп. tablas) — дерев'яні таблички з розписними прикрасами або просвердленими отворами. Кілька таких табличок було виявлено в ході археологічних розкопок[13][14][15].
- Шамани носили на церемоніях особливі головні убори, виконані з людського волосся[16].
- ↑ Cochimi [Архівовано 8 грудня 2011 у Wayback Machine.] Ethnologue
- ↑ Mixco, Mauricio J. 1978. Cochimí and Proto-Yuman: Lexical and Syntactic Evidence for a New Language Family in Lower California. University of Utah Anthropological Papers No. 101. Salt Lake City.
- ↑ Mixco, Mauricio J. 1979. «Northern Cochimí Dialectology and Proto-Yuman». Journal of California and Great Basin Papers in Linguistics 1:39-64.
- ↑ Mixco, Mauricio J. 2006. «The indigenous languages». In The Prehistory of Baja California: Advances in the Archaeology of the Forgotten Peninsula, edited by Don Laylander and Jerry D. Moore, pp. 24-41. University Press of Florida, Gainesville.
- ↑ Aschmann, Homer. 1959. The Central Desert of Baja California: Demography and Ecology. Iberoamericana No. 42. Berkeley, California.
- ↑ Laylander, Don. 2000. Early Ethnography of the Californias: 1533—1825. Coyote Press, Salinas, California.
- ↑ Mathes, W. Michael. 2006. «Ethnohistoric evidence». In The Prehistory of Baja California: Advances in the Archaeology of the Forgotten Peninsula, edited by Don Laylander and Jerry D. Moore, pp. 42-66. University Press of Florida, Gainesville.
- ↑ Venegas, Miguel. 1757. Noticia de la California y de su conquista temporal, y espiritual hasta el tiempo presente. 3 vols. M. Fernández, Madrid.
- ↑ Venegas, Miguel. 1979. Obras californianas del padre Miguel Venegas, S.J. Edited by W. Michael Mathes, Vivian C. Fisher, and Eligio Moisés Coronado. 5 vols. Universidad Autónoma de Baja California Sur, La Paz.
- ↑ Barco, Miguel del. 1973. Historia natural y crónica de la antigua California. Edited by Miguel León-Portilla. Universidad Nacional Autónoma de México, Mexico City.
- ↑ Rogers, Malcolm J. 1945. «An outline of Yuman prehistory». Southwestern Journal of Anthropology 1:167-198.
- ↑ а б John Nason Graduate Field Trip to Baja California Sur, Mexico Лекція 4 [Архівовано 20 липня 2010 у Wayback Machine.] Курс EEB 585, Iowa State University, осінь 2008.
- ↑ Massey, Lee Gooding. 1972. «Tabla and atlatl: two unusual wooden artifacts from Baja California». Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 8(1):25-34.
- ↑ Hedges, Ken. 1973. «Painted tablas from northern Baja California». Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 9(1):5-20.
- ↑ Meigs, Peveril, III. 1974. «Meigs on tablas». Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 10(1):37-38.
- ↑ Meigs, Peveril, III. 1970. «Capes of human hair from Baja California and outside». Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 6(1):21-28.