Аккра
Аккра акан Nkran | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
5°32′ пн. ш. 0°13′ зх. д. / 5.533° пн. ш. 0.217° зх. д.Координати: 5°32′ пн. ш. 0°13′ зх. д. / 5.533° пн. ш. 0.217° зх. д. | ||||
Країна |
![]() | |||
Адмінодиниця | Велика Аккра[1] | |||
Столиця для | Гана[2][3], Велика Аккра і Золотий Берег[3] | |||
Поділ |
| |||
Перша згадка | 15 століття | |||
Площа | 173 000 000 квадратний метр | |||
Населення | 2 388 000 осіб (2017) | |||
Висота НРМ | 61 ± 1 м | |||
Водойма | Гвінейська затока[4] | |||
Офіційна мова | англійська[5] | |||
Назва мешканців | англ. Accran, фр. Accréen[6] і фр. Accréenne[6] | |||
Міста-побратими | Йоганнесбург[7], Чикаго[8], Вашингтон (8 травня 2006)[9], Колумбія[10], Колумбус[11], Пейнсвілл[d][12], Сан-Томе | |||
Телефонний код | 0302 і 0302 | |||
Часовий пояс | UTC+0 і ECG | |||
GeoNames | 2306104 | |||
OSM | r1991850 ·R | |||
Міська влада | ||||
мер Аккриd | Мохаммед Аджей Соваd[13] | |||
Вебсайт | ama.gov.gh | |||
Мапа | ||||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
![]() |
А́ккра ([əˈkrɑː]; чві Nkran; дагб. Ankara; га Ga або Gaga; англ. Accra) — столиця та найбільше місто Гани, політичний, адміністративний, економічний і фінансовий центр країни та адміністративний центр Великої Аккри, порт на березі Гвінейської затоки.
Місто розташоване на піщаному березі Гвінейської затоки Атлантичного океану. На заході Аккри в океан впадає невелика річка Одау, що протікає через захід міста. Має ліву притоку Омасіа. За пару кілометрів до гирла Одау розширюється в лагуну Корле.
Клімат екваторіальний мусонний. Пересічні температури березня +27 °C, серпня +23 °C. У погоді виділяються 2 дощових сезони — березень — червень та вересень — жовтень. Вони змінюються двома сухими сезонами.
Клімат Аккри | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 34 | 38 | 38 | 34 | 35 | 33 | 32 | 32 | 32 | 32 | 33 | 34 | 38 |
Середній максимум, °C | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 29 | 27 | 27 | 27 | 29 | 31 | 31 | 30 |
Середній мінімум, °C | 23 | 24 | 24 | 24 | 24 | 23 | 23 | 22 | 23 | 23 | 24 | 24 | 23 |
Абсолютний мінімум, °C | 15 | 17 | 20 | 19 | 21 | 20 | 19 | 18 | 20 | 19 | 21 | 17 | 15 |
Норма опадів, мм | 15 | 33 | 56 | 81 | 142 | 178 | 46 | 15 | 36 | 64 | 36 | 23 | 725 |
Джерело: BBC Weather (Internet-Archive) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Supreme_Court_of_Ghana.jpg/270px-Supreme_Court_of_Ghana.jpg)
Місто засноване не раніше XVI століття. Первісно одне з поселень племені ґа. Близько 1600 року стало столицею федерації племен ґа.
З появою на Гвінейському узбережжі європейських купців Аккра перетворилась у важливий торговельний центр за контроль над яким боролися племена ґа, акім, аквапім, ашанті.
До кінця XIX століття місто було значним пунктом работоргівлі, а також торгівлі золотом та пальмовою олією.
У 1850 році включена в межі англійської колонії Золотий Берег.
1876 року англійці перенесли резиденцію колонії з Кейп-Коста в Аккру і у 1876—1957 роках вона була столицею колоніальної влади британської колонії Золотий Берег.
З 1957 року місто є столицею незалежної Гани.
Чисельність населення міста становить 2,3 млн осіб (2012).
- 1950 — 177,000
- 1960 — 393,000
- 1970 — 631,000
- 1980 — 863,000
- 1984 — 964,000
- 1990 — 1,197,000
- 2000 — 1,668,000
- 2005 — 1,970,400
- 2010 — 2,006,000
- 2013 — 2,291,352
- 2017 — 2,388,000
Аккра з прилеглою приміською зоною утворюють Велику Аккру — окремий столичний округ в адміністративному поділі Гани.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/KOTOKATERMINAL.jpg/270px-KOTOKATERMINAL.jpg)
Аккра — фінансовий, торгово-промисловий та культурний центр країни.
Місто є центром промислово-енергетичного району Акосомбо-Тема.
У місті розвинені металообробка, механозбірна, текстильна, харчова, легка промисловості. Аккра — центр виробництва ремісничих виробів із золота та срібла.
Працюють підприємства по збиранню електро- та радіоапаратури.
Місто є важливим залізним та автобільним вузлом.
У місті є Міжнародний аеропорт.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Balme_Library_of_University_of_Ghana%2C_Accra%2C_Ghana.jpg/270px-Balme_Library_of_University_of_Ghana%2C_Accra%2C_Ghana.jpg)
- голландський — Кревкьор (нині Ушер, 1605)
- данський з фортецею Крістіансбог (1657—1659)
- англійський Джеймс (1673)
Територія міста має незамкнене радіально-кільцеве планування, у якому виділяють такі великі райони:
- Центр — між фортами Джеймс та Ушер й лівим берегом лагуни Корле. Це фінансовий та діловий центр міста. Тут містяться Національний банк, Центральна бібліотека, офіси багатьох місцевих та іноземних фірм. Морський порт, залізничний вокзал.
- Вікторіяборг — на схід від центру. Багаті квартали з окремими багатоповерхівками. Іподром та стадіон. Ансамбль площі Чорної Зірки.
- Крістіанборг — навколо форту Крістіанборг.
- Іст-Рідж та Вест-Рідж — на північний схід від центру. Урядові установи та Національний музей (1957; колекції африканської кераміки, виробів із дерева та кістки)).
- Лабаді — крайній схід. Туристичний центр на березі океану. Пляжі.
- Кантонментс — крайній північний схід. Міжнародний аеропорт.
- Корле-Гонне — крайній захід, правий берег лагуни Корле та річки Одау.
- Тесано — крайній північний захід, правий берег річки Одау. Академія мистецтв та наук.
- Легон — за 10 км на північ від міста. Студентське містечко Легонського університету (1960-ті).
- Ачімота — паркова зона між містом та університетом. Коледж Ачімота.
- Котобабі — крайня північ, лівий берег річки Омасіа. Промисловий центр.
- Нова Аккра — лівий берег річки Одау.
- Адабрака — на північ від центру.
- Німа — між Новою Аккрою та Кантонментсом.
- Аладжо — межиріччя Одау та Омасіа.
-
Катедральний собор Святого Духа
-
Будинок молитви Церкви Ісуса Христа Святих останніх днів
-
Собор Святої Трійці
-
Методистський собор Веслі
-
Площа Незалежності
-
Середмістя Аккри
-
Пляж Лабаді
- ↑ https://www.unicef.org/ghana/media/2891/file/CP%20Profile%20-%20Greater%20Accra%20Region.pdf
- ↑ https://www.britannica.com/place/Accra
- ↑ а б Spio A. E. The City Branding of Accra — 2011. — С. 99–105. — doi:10.1057/9780230294790_12
- ↑ Engstrom R. Defining Neighborhood Boundaries for Urban Health Research in Developing Countries: A Case Study of Accra, Ghana // Journal of Maps — Taylor & Francis, 2013. — Vol. 9, Iss. 1. — P. 36–42. — ISSN 1744-5647; 1755-2958 — doi:10.1080/17445647.2013.765366
- ↑ https://books.google.com.gh/books?id=TZWwKiOqJBUC&pg=PA49&dq=official+language+of+Ghana&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjSy_2Wsb3VAhWjBcAKHffADNcQ6AEINTAD#v=onepage&q=official%20language%20of%20Ghana&f=false
- ↑ а б http://cnig.gouv.fr/wp-content/uploads/2020/02/CNT-PVM_r%C3%A9vis%C3%A9_2020-01-27-1.pdf
- ↑ Making Joburg an entry point into Africa
- ↑ Chicago Sister Cities
- ↑ https://os.dc.gov/sites/default/files/dc/sites/os/publication/attachments/OS_DC_Accra_Agreement_2006.pdf
- ↑ Columbia's Sister Cities
- ↑ http://www.sister-cities.org/interactive-map/Accra,%20Ghana
- ↑ https://www.liberianobserver.com/news/paynesville-accra-sign-sister-city-accord/
- ↑ https://ama.gov.gh/themayor.php
- Атлас світу / голов. ред. І. С. Руденко ; зав. ред. В. В. Радченко ; відп. ред. О. В. Вакуленко. — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с. — ISBN 9666315467.
- Аккра [Архівовано 25 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- Африка. Енциклопедичний довідник. Т.1-2. Москва, 1986
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Советская историческая энциклопедия, Москва, 1961
- Офіційний сайт [Архівовано 2 серпня 2010 у Wayback Machine.] (англ.)
- Аккра «Encyclopaedia Britannica» (англ.)
- Аккра «Encyclopædia Universalis» (фр.)
№ | Назва | Область | Населення | № | Назва | Область | Населення | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Аккра ![]() Кумасі |
1 | Аккра | Велика Аккра | 2 291 352 | 11 | Мадіна | Велика Аккра | 137 162 | ![]() Тамале ![]() Секонді-Такораді |
2 | Кумасі | Ашанті | 1 989 062 | 12 | Кофорідуа | Східна | 127 334 | ||
3 | Тамале | Північна | 537 986 | 13 | Ва | Верхня Західна | 102 446 | ||
4 | Секонді-Такораді | Західна | 445 205 | 14 | Течиман | Бронг-Ахафо | 99 721 | ||
5 | Ашаїман | Велика Аккра | 284 518 | 15 | Го | Вольта | 96 213 | ||
6 | Суньяні | Бронг-Ахафо | 248 496 | 16 | Нунгуа | Велика Аккра | 84 119 | ||
7 | Кейп-Кост | Центральна | 217 032 | 17 | Тема-Нью-Таун | Велика Аккра | 81 480 | ||
8 | Обуасі | Ашанті | 175 043 | 18 | Дормі | Велика Аккра | 78 785 | ||
9 | Теши | Велика Аккра | 171 875 | 19 | Лашибі | Велика Аккра | 78 539 | ||
10 | Тема | Велика Аккра | 160 939 | 20 | Еджура | Ашанті | 70 807 |