Абашелі Олександр Віссаріонович
Абашелі Олександр Віссаріонович | ||||
---|---|---|---|---|
ალექსანდრე აბაშელი | ||||
Ім'я при народженні | груз. ალექსანდრე ჩოჩია | |||
Псевдонім | Александр Виссарионович Абашели | |||
Народився | 27 серпня 1884[1][2][3] Абашіспірі, Кутаїська губернія, Російська імперія | |||
Помер | 27 вересня 1954[1][2][…] (70 років) Тбілісі, Грузинська РСР, СРСР | |||
Поховання | Дідубійський пантеон | |||
Громадянство | ![]() | |||
Національність | грузин | |||
Діяльність | поет, письменник наукової фантастики | |||
Мова творів | грузинська, російська | |||
Роки активності | з 1917 | |||
Напрямок | поезія, фантастика | |||
Magnum opus | «Жінка в дзеркалі» | |||
Нагороди | ||||
| ||||
![]() | ||||
Олекса́ндр Віссаріо́нович Абаше́лі, Іса́кі Віссаріо́нович Чочія (*15 (27) серпня 1884, село Сасочіо (Абашиспірі), Грузія — † 29 вересня 1954, Тбілісі) — грузинський радянський поет, прозаїк, перекладач.
Навчався на історико-філософському факультеті Московського народного університету. 1906 року за участь у революційному русі Абашелі заслали у Вологодську губернію Росії.
1908 року Абашелі звільнили. Після цього він працював у редакціях газет «Кавказ» і «Новая речь» у Тбілісі. Там опублікував перші поезії російською мовою.
Друкувався з 1909 року. Перша збірка — «Усмішка сонця» (1909). В 1920—30-х роках Абашелі утверджується як поет-реаліст, оспівує радянську дійсність, братерство народів (збірка «Сонце й Вітчизна», 1939). Зразки пристрасної політичної лірики Абашелі створив у роки німецько-радянської війни (збірка «Героїчні дні», 1942) та після війни (збірка «Золоті сходи», 1951).
Окремі поезії присвятив Україні. Українською мовою опубліковано його вірші «Серце Леніна», «Кура», «Мій дід», «Україні», «Давидові Гурамішвілі» та інші (переклади Захара Гончарука, Любомира Дмитерка, Василя Мисика).
Разом із Григолом Абашидзе був співавтором слів гімну радянської Грузії (1944).
Абашелі — автор першого науково-фантастичного твору в грузинській літературі — роману "Жінка в дзеркалі (1932), присвяченого контактам землян із марсіанською цивілізацією.
Виступив редактором повного зібрання творів Важі Пшавели.
Абашелі також переклав грузинською мовою вірші Тараса Шевченка «Доля» та «На Великдень, на соломі», що ввійшли згодом до грузинських видань творів Тараса Шевченка «Вірші та поеми» (Тбілісі, 1939 та 1952 років видання) та «Вибране» (Тбілісі, 1961). Виступав на різних творчих вечорах в Грузії з доповідями про творчий і життєвий шлях Тараса Шевченка.
- Поезія Радянської Грузії: Антологія. — К., 1939.
- Слава Вітчизні народів-братів. — К., 1954.
- Избранное. — Москва, 1957. (рос.)
- ↑ а б Czech National Authority Database
- ↑ а б საქართველოს ბიოგრაფიული ლექსიკონი — 2001.
- Жгенти Б. Александр Абашели. — Тбилиси, 1958.
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1977. — Т. 1 : А — Борона. — 542, [2] с., [38] арк. іл. : іл., табл., портр., карти с. — С. 7—8.
- Шевченківський словник. Том 1 / Інститут літератури імені Т. Г. Шевченка Академії Наук УРСР. — Київ : Головна редакція УРЕ, 1976. — С. 17.
- Мушкудіані О. Н. Абашелі Олександр Віссаріонович // Українська літературна енциклопедія : В 5 т. / редкол.: І. О. Дзеверін (відповід. ред.) та ін. — К. : Голов. ред. УРЕ ім. М. П. Бажана, 1988. — Т. 1 : А—Г. — С. 7.
- Чилачава Р. Ш. Абашелі Олександр (Ісак) Віссаріонович // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ, Коорд. бюро Енцикл. Сучас. України НАН України. — К. : Поліграфкнига, 2001. — Т. 1 : А. — 823 с. — ISBN 966-02-2075-8. — С. 23.
- Абашелі, Олександр. Вебсайт Великої української енциклопедії (укр.).
- Архів фантастики. Абашелі Олександр Віссаріонович. [Архівовано 15 лютого 2006 у Wayback Machine.] (рос.)
- Народились 27 серпня
- Народились 1884
- Уродженці Кутаїської губернії
- Померли 27 вересня
- Померли 1954
- Померли у Тбілісі
- Поховані в Дідубійському пантеоні
- Кавалери ордена Трудового Червоного Прапора
- Нагороджені медаллю «За доблесну працю у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 рр.»
- Грузинські прозаїки
- Грузинські поети
- Грузинські перекладачі
- Наукові фантасти Грузії
- Літератори, відомі під псевдонімами