Slaveri i antikens Grekland
Utseende
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Stele_Mnesarete_Glyptothek_Munich_491_n1.jpg/250px-Stele_Mnesarete_Glyptothek_Munich_491_n1.jpg)
Slaveri i antikens Grekland betraktades som en normal och accepterad praktik, liksom i de flesta samtida kulturer.[2] Slavar användes för hårt kroppsarbete inom jordbruket, i stenbrott och i gruvor, men också för olika hushållsyrken.[3]
Det fanns en distinkt skillnad mellan slavar som räknades som personlig egendom, och en annan typ av slaveri, som penestai i Thessalien eller heloterna i Sparta, en slags statsslavar knutna till jorden snarare än individuella ägare, vars ställning var mer jämförbar med livegenskap än med egentligt slaveri fullt ut.[4][5]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ A traditional pose in funerary steles, see for instance Felix M. Wassermann, "Serenity and Repose: Life and Death on Attic Tombstones" The Classical Journal, Vol. 64, No. 5, p.198.
- ^ Polakoff, Murray E.; Dhrymes, Phoebus J. (1958). ”The Economic and Sociological Significance of Debt Bondage and Detribalization in Ancient Greece”. Economic Development and Cultural Change 6 (2): sid. 88–108. doi: . ISSN 0013-0079. https://www.jstor.org/stable/1151738.
- ^ Morris, Sarah P.; Papadopoulos, John K. (2005). ”Greek Towers and Slaves: An Archaeology of Exploitation”. American Journal of Archaeology 109 (2): sid. 155–225. doi: . ISSN 0002-9114. https://www.jstor.org/stable/40024509.
- ^ Hunt, Peter (2016-12-19). ”Slaves or Serfs?: Patterson on the Thetes and Helots of Ancient Greece”. On Human Bondage. sid. 55–80. doi: . ISBN 9781119162483
- ^ ”Modern Day Abolition – National Underground Railroad Freedom Center”. freedomcenter.org. https://freedomcenter.org/learn/modern-day-abolition/#:~:text=Chattel%20slavery%20is%20the%20most,from%20the%2016th%20%E2%80%93%2018th%20centuries.. Läst 12 mars 2023.