Nötkött
Den här artikeln behöver fler eller bättre källhänvisningar för att kunna verifieras. (2018-03) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Standing-rib-roast-MCB.jpg/250px-Standing-rib-roast-MCB.jpg)
Nötkött är kött från nötkreatur. Nötkött äts bland annat som oxfilé, eller mals till nötfärs och används i biffar eller hamburgare.
Nötkreatur delas in i mjölkraser och köttraser. Idag svarar de speciella köttraserna för cirka 35% av den totala nötköttsproduktionen. Mjölkkorna står för 25% och resten kommer från ungnöt av mjölkras. Köttet från mjölkkorna används till stor del till köttfärs, endast 25% av köttet går till biff och andra hela styckningsdelar.[1]
I Sverige är de flesta av kombinerad mjölk- och köttras, svensk röd- och vitbrokig boskap (SRB) och Svensk Holstein (tidigare SLB). Det finns också rena köttraser, som man korsar med varandra för att få fram bra bruksdjur. De vanligaste köttraserna i Sverige är Charolais, Hereford, Simmental, Highland Cattle, Limousin, Aberdeen Angus och Blond d"Aquitaine.[2]
Kött som kommer från unga nötkreatur, kalvar, kallas i stället för kalvkött.
Nötkött behöver möras i kyla, helst 2 veckor. Köttet kan även möras med elstimulering, vilket gör att mörningsprocessen kommer igång snabbare. Det finns en branschöverenskommelse om minst 7 dagars mörning för svenskt nötkött. Längre hängningstider och kött som endast hängmörats har blivit vanligare och fått hög status.[1]
En av de mest exklusiva nötköttsrätterna är Kobebiff från Japan, som kommer från nötdjur uppfödda i Hyōgo prefektur, där storstaden Kobe är residensstad. Köttet anses vara en delikatess, känd för dess smak, mörhet och dess väl omfattande marmorering.[3][4]
Världsproduktion
[redigera | redigera wikitext]Placering | Land | Produktion (ton) |
---|---|---|
1 | ![]() |
12 219 203 |
2 | ![]() |
9 900 000 |
3 | ![]() |
5 796 540 |
4 | ![]() |
3 066 000 |
5 | ![]() |
2 219 103 |
6 | ![]() |
1 980 846 |
7 | ![]() |
1 608 136 |
8 | ![]() |
1 436 358 |
9 | ![]() |
1 231 352 |
10 | ![]() |
1 123 452 |
11 | ![]() |
1 003 859 |
12 | ![]() |
1 003 214 |
13 | ![]() |
985 000 |
14 | ![]() |
947 873 |
15 | ![]() |
922 364 |
16 | ![]() |
922 000 |
17 | ![]() |
885 929 |
18 | ![]() |
786 890 |
19 | ![]() |
676 530 |
20 | ![]() |
669 008 |
Källa: UN Food & Agriculture Organisation (FAO)[5] |
Styckningsdetaljer av nötkött
[redigera | redigera wikitext]Se även
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] ”Svenskt Kött – Nöt”. svensktkott.se. http://svensktkott.se/om-kott/styckdetaljer/not/. Läst 2 september 2019.
- ^ ”Nötkött”. http://www.svensktkott.se/om-kott/styckdetaljer/not/. Läst 9 augusti 2024.
- ^ ”Personliga resor till Japan”. Japanexperterna. 24 januari 2014. https://www.japanexperterna.se/artiklar/kobebiff. Läst 19 februari 2020.
- ^ ”Kobe Beef Marketing & Distribution Promotion Association Bylaws”. http://www.kobe-niku.jp/en/contents/council/index.html. Läst 30 september 2010.
- ^ FAOSTAT: Production statistics, livetock primary.