Metro International
Metro International, S.A. | |
![]() | |
Huvudkontor | ![]() |
---|---|
Nyckelpersoner | Juan Manuel Romero (VD)[1] |
Bransch | massmedia |
Produkter | Metro |
Tjänster | gratistidningar |
Historik | |
Grundat | 1995 (som Metro) |
Struktur | |
Ägare | Kinnevik[2] |
Moderbolag | MTG[3] |
Övrigt | |
Webbplats | www.metro.lu |
Metro International är ett Luxemburg-baserat medieföretag med svenska rötter. Det ägnar sig åt utgivning av gratistidningen Metro. Tidningen Metro har som mest haft utgivning i 23 länder och med 18 miljoner läsare.[4]
Historia
[redigera | redigera wikitext]Inledning och expansion
[redigera | redigera wikitext]Bolaget Metro International är kopplat till tidningen Metro. Tidningen startades i Stockholm 1995 efter fleråriga planer (ursprungligen från 1992) hos de tre grundarna Monica Lindstedt, Robert Baunderhielm och Pelle Andersson.[5]
Metro International fungerade länge som moderbolag för alla olika editioner av tidningen Metro, i olika länder. 1995 startades den första upplagan av flera i Sverige, och 1997 började utgivningen av den första icke-svenska editionen – den i tjeckiska Prag.[5] Metro International noterades 2000 på Nasdaq-börsen.[6]
Kraftig expansion, växtvärk
[redigera | redigera wikitext]Fram till 2001 expanderade Metro International kraftigt, med 23 editioner i 15 länder[5] och på fyra kontinenter Man hade då blivit en av de internationellt sett största tidningskoncernerna.[7] 2008 noterades tidningen i Guinness rekordbok som världens största dagstidning, med 18,5 miljoner läsare. I Sverige noterades två år senare fler Metro-läsare än antal läsare av Dagens Nyheter i Stockholm.[5]
Den hastiga expansionen på olika marknader ledde samtidigt till ekonomiska problem, och 2001 gick man med 800 miljoner svenska kronor i förlust. Den omedelbara krisen undanröjdes genom att MTG, Kinnevikbolaget som ursprungligen startade Metro, och Nordea gav lån till verksamheten. Kinneviks lånesumma kom till stor del från en försäljning av aktieinnehav i TV4.[5] Metro Internationals säkerhet hos Nordea var i första hand den svenska utgivningen, vilken sågs som bolagets mest lönsamma del. Av tidningens 23 editioner meddelades 2002 att endast sex utgåvor var lönsamma (utgåvorna i Sverige, Prag och Ungern[5]); tre av tidningsupplagorna hade så dags redan lagts ner, inklusive de i Schweiz och det krisdrabbade Argentina.[7]
Senare år
[redigera | redigera wikitext]Därefter avtog den största delen av expansionen på olika marknader. Metro Internationals börsvärde sjönk under perioden 2000 till 2008 från 6 miljarder till 450 miljoner svenska kronor. 2008 gick konkurrenten Schibsted (som samma år lagt ner sin egen gratistidning Punkt SE) in som delägare, med 35 procent av aktierna.[5]
Fram till 2012 ägde var ägarbolaget Metro International noterat på Stockholmsbörsen. Det året blev bolaget utköpt från börsen av Investment AB Kinnevik.[8] Kinnevik sålde i februari 2017 tidningsgruppens nordiska del till Custos AB,[9] som kontrolleras av Christen Ager-Hanssen. 2019 lades utgivningen i Sverige ned, medan utgivningen fortsatte på andra marknader – bland annat i Latinamerika. Många av utgåvorna ges dock ut av andra än Metro International, som under årens lopp sålt Metro-editionerna i många länder. Detta inkluderar upplagor i Frankrike, Portugal, Ungern, USA och Kanada[10].
Utgivning
[redigera | redigera wikitext]Metro startade under sin levnad en mängd editioner i ett antal olika länder, på lokala språk. Många editioner har senare lagts ner eller bytt ägare, men i augusti 2019 kvarstår ett antal av dem. Nedan listas övriga nedlagda respektive kvarvarande editioner. Länder med fortsatt utgivning 2019 markeras med *:[11]
Europa
[redigera | redigera wikitext]- Danmark (på danska). Nedlagd.
- Finland (som HS Metro, på finska). Nedlagda: Helsingfors (–2017).
- Frankrike (på franska). Nedlagd (2002–2016). Såld till TF1 2011.
- Grekland (på grekiska). Nedlagda: Aten (–2012).
- Italien (på italienska). Nedlagda: Bologna (–2015), Cagliari (–2012), Florens (–2015), Genua (–2015), Milano (–2019), Rom (–2019), Sassari (–2012), Turin (–2019)
- Kroatien (på kroatiska). Nedlagd (–2008).
- Nederländerna (på nederländska). Nedlagda: Amsterdam (–2019), Rotterdam (–2019).
- Polen (på polska). Nedlagd (–2007).
- Portugal (på portugisiska). Nedlagd (2004–2016). Såld till Cofina 2009.
- Ryssland* (Moskva, Sankt Petersburg – på ryska). Veckoutgivning: Kazan, Novosibirsk, Samara, Tjeljabinsk, Toljatti, Ulan-Ude. Nedlagda: Barnaul (–2017), Jekaterinburg (–2017), Nizjnij Novgorod (–2017), Omsk (–2018), Rostov-na-Donu (–2018), Smolensk (–2016), Tula (–2018), Ufa (–2017), Voronezj (–2017).
- Schweiz (som Metropol, på tyska). Nedlagd (2000–2002).
- Spanien (på spanska). Nedlagd (–2009).
- Sverige (på svenska). Nedlagda: Stockholm (1995–2019), Göteborg (1998–2019), Malmö (1999–2019).
- Tjeckien (på tjeckiska). Nedlagda: Brno, (–2013), Prag (–2013).
- Ungern (senare som Metropol – på ungerska). Nedlagda: Budapest (1998–2015, såld till privat investerare 2011).
-
Tidningsställ i Danmark (2007).
-
Tidningsställ i Nederländerna (2004).
-
Tunnelbanevagn i Lissabon (2007).
-
Moskvas tunnelbana med tidningsställ (2013).
Latinamerika
[redigera | redigera wikitext]- Argentina (som Publimetro – på spanska). Nedlagd (2000–2001).
- Brasilien* (2009–,[12] på portugisiska – ABC-regionen, Brasília, Campinas, Curitiba, Rio de Janeiro, Sāo Paulo). Nedlagda: Maringá (–2019).
- Chile* (Santiago – som Publimetro).
- Colombia* (Baranquilla, Bogotá, Cali, Medellín – som Publimetro, på spanska).
- Dominikanska republiken* (Santo Domingo – som Metropoli, på spanska).
- Ecuador* (Cuenca, Guayaquil, Quito – sedan 2002, på spanska).
- Guatemala* (Guatemala City – som Publinews, på spanska).
- Mexiko* (Guadalajara, León, Mérida, Mexico City, Monterrey, Morelia, Puebla – som Publimetro, på spanska). Nedlagda: Quintana Roo (–2018), norra Mexiko/"Zona Norte" (–2018)
- Nicaragua* (2013–,[13] på spanska).
- Peru (som Publimetro.pe – på spanska). Nedlagda: Lima (–2019), "Playas" (–2019).
- Puerto Rico* (2012–,[14] som Metro.pr – på spanska).
Övriga länder
[redigera | redigera wikitext]- Kanada* (Montréal – som Métro, på franska). Nedlagda (på engelska): Calgary (–2017), Edmonton (–2017), Halifax (–2017), Ottawa (–2017), Toronto (–2017), Vancouver (–2017), Winnipeg (–2017).
- Kina (på kinesiska). Nedlagda: Hongkong (–2016).
- Sydkorea (på koreanska). Nedlagda: Busan (–2014), Seoul (–2015).
- USA* (Boston, New York, Philadelphia – på engelska). Nya ägare från 2009.[15]
-
Tidningsställ i Montréal (2016).
-
Tidningsställ i Toronto (2015).
-
Tidningsställ i Hongkong (2012).
-
Tidningsställ i Massachusetts (2006).
Redan 2012 hade alla europeiska Metro-editioner utom de i Sverige och Ungern sålts till andra ägare. Därefter kunde den internationella tidningsägaren Metro International fortsätta sin satsning på främst utgivningen i Latinamerika, som sågs som den sista stora tillväxtmarknaden för gratistidningar/dagstidningar.[16]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Investors” (på engelska). metro.lu. https://www.metro.lu/investor-relations/. Läst 30 augusti 2019.
- ^ ”Investors” (på engelska). Metro. https://www.metro.lu/investor-relations/. Läst 30 augusti 2019.
- ^ hämtat från: franskspråkiga Wikipedia.[källa från Wikidata]
- ^ A. Andersson, (11 februari 2015), "Så blev Metro störst i Sverige", Tidningen Metro, pp 8-9. www.metro.se
- ^ [a b c d e f g] Blomdahl, Viktor (15 februari 2017). ”Metro – investeringen som rann ut i sanden”. digital.di.se/. Arkiverad från originalet den 30 augusti 2019. https://web.archive.org/web/20190830165858/https://digital.di.se/artikel/metro-investeringen-som-rann-ut-i-sanden. Läst 30 augusti 2019.
- ^ Pitkänen, Sakari (12 augusti 2019). ”Succén som alla hatade – utom läsarna”. Aftonbladet. https://www.aftonbladet.se/a/MRmz45. Läst 14 augusti 2019.
- ^ [a b] Braconier, Fredik (16 maj 2002). ”600 miljoner räddar Metro International”. Svenska Dagbladet. ISSN 1101-2412. https://www.svd.se/600-miljoner-raddar-metro-international. Läst 30 augusti 2019.
- ^ ”Investors” (på engelska). Metro. https://www.metro.lu/investor-relations/. Läst 14 augusti 2019.
- ^ ”Qviberg-sfären köper Metro av Kinnevik”. realtid.se. Realtid Media. 15 februari 2017. http://www.realtid.se/qviberg-sfaren-koper-metro-av-kinnevik.
- ^ ”Journal Métro” (på franska). Journal Métro. https://journalmetro.com/contactez-nous/. Läst 30 augusti 2019.
- ^ MetroLatam. ”ReadMetro - In English” (på engelska). Readmetro. https://www.readmetro.com/en/. Läst 14 augusti 2019.
- ^ ”Metro Expands in Brazil into Rio de Janeiro”. GlobeNewswire News Room. 30 september 2010. http://www.globenewswire.com/news-release/2010/09/30/184065/0/en/Metro-Expands-in-Brazil-into-Rio-de-Janeiro.html. Läst 14 augusti 2019.
- ^ ”Metro continues its growth in Latin America and launches a daily newspaper in Nicaragua” (på engelska). GlobeNewswire News Room. 18 oktober 2013. http://www.globenewswire.com/news-release/2013/10/18/581547/10053239/en/Metro-continues-its-growth-in-Latin-America-and-launches-a-daily-newspaper-in-Nicaragua.html. Läst 14 augusti 2019.
- ^ Greenslade, Roy (2 oktober 2012). ”Metro International launches paper in Puerto Rico” (på engelska). The Guardian. ISSN 0261-3077. https://www.theguardian.com/media/greenslade/2012/oct/02/metro-puerto-rico. Läst 14 augusti 2019.
- ^ ”Metro International Sells U.S. Business to Former CEO Toernberg - Bloomberg”. web.archive.org. 29 oktober 2013. Arkiverad från originalet den 29 oktober 2013. https://web.archive.org/web/20131029192531/https://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aEUbO.k9jfl4. Läst 14 augusti 2019.
- ^ ”Telegraaf koopt gratis dagblad Metro” (på nederländska). de Volkskrant. 29 augusti 2012. https://www.volkskrant.nl/gs-be7bf099. Läst 14 augusti 2019.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]
|