Anknäbbsdinosaurier
Anknäbbsdinosaurier Stratigrafisk utbredning: Yngre krita | |
Skelett av släktet Prosaurolophus på Royal Ontario Museum. | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Kräldjur Reptilia |
Underklass | Diapsider Diapsida |
Infraklass | Härskarödlor Archosauria |
Överordning | Dinosaurier Dinosauria |
Ordning | †Fågelhöftade dinosaurier †Ornithischia |
Underordning | †Ornithopoder †Ornithopoda |
Infraordning | †Iguanodonter †Iguanodontia |
Överfamilj | †Hadrosauroider †Hadrosauroidea |
Familj | †Hadrosaurider †Hadrosauridae |
Vetenskapligt namn | |
§ Hadrosauridae | |
Auktor | Cope, 1869 |
Underfamiljer | |
| |
Hitta fler artiklar om djur med |
Anknäbbsdinosaurier eller hadrosaurider (nylatin: Hadrosauridae) var en stor familj med växtätande dinosaurier som levde under mellersta till yngre Kritaperioden.[1][2][3] De tros ha härstammat från iguanodonterna från yngre jura/äldre krita och hade ungefär samma kroppsbyggnad. Anknäbbsdinosaurierna är kända från rika utbud av olika fossil, och har hittats i Europa, Asien, Nordamerika, Sydamerika och Antarktis.
Namnet anknäbbsdinosaurier kommer av familjens utmärkande näbb som påminner om den hos änder och ankor (jämför norska: andenebbdinosaurer, finska: ankkanokkasaurukset).
Beskrivning
[redigera | redigera wikitext]Anknäbbsdinosaurier utmärks av sin platta näbb, liknande den hos en anka. Längre bak i munnen satt stora uppsättningar med hundratals små tänder som användes till att effektivt tugga och mala födan. Många anknäbbsdinosaurier är också kända för att de hade olika benkammar eller horn på huvudet. Det har diskuterats forskare emellan huruvida anknäbbsdinosaurier rörde sig på alla fyra eller gick på bakbenen.[4] Det är dock möjligt att de kunde växla mellan fyrfotagång och att stå på bakbenen, till skillnad från till exempel sauropoderna, som var utpräglade fyrfotadjur. Detta möjliggjordes för anknäbbsdinosaurierna därför att de hade inälvorna mellan bakbenen i stället för mellan fram- och bakbenen, som sauropoderna. Anknäbbsdinosaurierna hade också långa, kraftiga svansar som kan ha fäst stora muskler, och fungerat som vapen mot fiender.
Anknäbbsdinosaurierna var ganska stora djur. Kroppslängder på 9 meter eller mer var inte ovanligt, och vissa släkten, såsom den asiatiska Shantungosaurus, kunde bli cirka 15 meter.
Livscykel
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Hypacrosaurus_bebe.jpg/250px-Hypacrosaurus_bebe.jpg)
Det rika utbudet av olika fossil efter olika anknäbbsdinosaurier har givit forskarna inblickar i ontogenin och fortplantningsprocessen hos dessa djur.
Anknäbbsdinosaurierna växte mycket fort, och tros också ha blivit könsmogna vid relativt tidig ålder, speciellt jämfört med de stora köttätarna som var samtida med anknäbbsdinosaurierna, såsom Tyrannosaurider. En studie av Cooper och Horner på skelett hos släktet Hypacrosaurus visar att anknäbbsdinosaurierna växte och blev könsmogen mycket fortare än samtida predatorer.[5] Hypacrosaurus tros också ha blivit könsmogen innan den var fullvuxen; detta gjorde det möjligt för dem att hinna föröka sig. Detta har betraktats som ett exempel på R-K-selektion, vilket innebär att organismer reproducerar sig snabbt för att hålla populationen i takt med hög dödlighet.
Taxonomi
[redigera | redigera wikitext]Anknäbbsdinosaurierna delas in i två underfamiljer: lambeosaurinerna (Lambeosaurinae), som var mindre klumpiga och hade stora kammar eller rör på huvudet, och hadrosaurinerna (Hadrosaurinae), vilka var stora och saknade kammar och rör på huvudet.
Släkten
[redigera | redigera wikitext]Familj Hadrosauridae
Underfamilj Hadrosaurinae
- †Anazasiasaurus
- †Anatotitan
- †Aralosaurus
- †Arstanosaurus
- †Brachylophosaurus
- †Cedrorestes
- †Chassternbergia
- †Cionodon
- †Claorhynchus
- †Diclonius?
- †Edmontosaurus
- †Equijubus
- †Gilmoreosaurus?
- †Gryposaurus
- †Hadrosaurus
- †Hironosaurus
- †Kerberosaurus
- †Kritosaurus
- †Koutaliasaurus
- †Lophorthothon
- †Maiasaura
- †Mandschurosaurus
- †Microhadrosaurus
- †Naashoibitosaurus
- †Prosaurolophus
- †Saurolophus
- †Secernosaurus
- †Shantungosaurus
- †Tanius
- ?†Trachodon
Lambeosaurinae
- †Amurosaurus
- †Bactrosaurus
- †Barspolida
- †Charonosaurus
- †Corythosaurus
- †Hipponosaurus
- †Hypactrosaurus
- †Jaxartosaurus
- †Lambeosaurus
- †Nanningosaurus
- †Nipponosaurus
- †Olorotitan
- †Othuielosaurus
- †Parasaurolophus
- †Tsintaosaurus
- †Velafrons
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”anknäbbsdinosaurier”. Nationalencyklopedin (NE). ne.se. https://ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/ankn%C3%A4bbsdinosaurier. Läst 13 februari 2024.
- ^ ”Dinosaurier hade tuppkam”. SVT. svt.se. 13 december 2013. https://www.svt.se/nyheter/vetenskap/dinosaurier-hade-tuppkam. Läst 13 februari 2024.
- ^ ”Dino-Doris möter Sarre och Parre”. Naturhistoriska riksmuseet (NRM). nrm.se. https://www.nrm.se/besokmuseet/motdinodoris/dinodorismoterparreochsarre.9007861.html. Läst 13 februari 2024.
- ^ Galton P.M (1979), "The posture of hadrosaurian dinosaurs",Journal of Paleontology, 44(3): sid. 464-473.
- ^ Horner J.R, Lee A.H, Cooper L.N & Taper M.L, "Relative growth rates of predator and prey dinosaurs reflect effects of predation". Proceedings of the Royal Society B (22 november 2008) 275: sid. 2609-2615.
Tryckta verk
[redigera | redigera wikitext]- Galton P.M,"The posture of hadrosaurian dinosaurs",Journal of Paleontology, 44:3, sid. 464-473, Maj 1970.
- Sepkoski J.J JR, Carrano M.T & Janis C (1999), "Hadrosaurs as ungulate parallels: Lost lifestyles and deficient data", Acta Palaeontologica Polonica 44(3): sid. 237-261.
- Priet-Márquez A, "Global phylogeny of Hadrosauridae (Dinosauria: Ornithopoda) using parsimony and Bayesian methods", Zoological Journal of the Linnean Society (2010) 159: 2, sid. 435-502.
- Gates T.A & Lund E.K, "A historical and biogeographical examination of Hadrosaurian dinosaurs", 2006.