Универзитет у Љубљани
Univerza v Ljubljani | |
![]() Ректорат универзитета | |
лат. Universitas Labacensis | |
Тип | државни |
---|---|
Оснивање | 1. септембар 1919. |
Буџет | 304.697.452€ (2016) |
Ректор | Игор Папич |
Административно особље | 3.500 |
Број студената | 40.110 (2016) |
Преддипломци | 24.032 (2016) |
Постдипломци | 16.078 (2016) |
Број факултета | 25 |
Локација | Љубљана, ![]() |
Афилијације | Guild of European Research Intensive Universities, Utrecht Network, UNICA |
Веб-сајт | www.uni-lj.si |
Универзитет у Љубљани (словен. Univerza v Ljubljani, лат. Universitas Labacensis) је најстарија и највећа установа високог образовања у Словенији. У време СФРЈ Универзитет је од 1979. до 1990. носио назив Универзитет „Едвард Кардељ”.
Тренутни (44. по реду) ректор Универзитета у Љубљани је Игор Папич.
Имена
[уреди | уреди извор]- словен. Univerza Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev v Ljubljani или лат. Univeritas Labacensis (1919-?)
- словен. Univerza Kralja Aleksandra I. v Ljubljani или лат. Universitas Alexandria (?-1941)
- итал. R. universita di Lubiana или словен. Kraljeva univerza v Ljubljani (1941—1943)
- нем. Universität Laibach или словен. Univerza v Ljubljani (1943—1945)
- словен. Univerza v Ljubljani (1945—1979)
- словен. Univerza Edvarda Kardelja v Ljubljani (1979—1990)
- словен. Univerza v Ljubljani (1990-данас)
Историја
[уреди | уреди извор]Иако су постојале одређене академије (филозофска и теолошка) установљене су у 17. веку, универзитет је прво отворен са именом фра. Écoles centrales, 1810. док је Љубљана била део Илирских провинца, мада је убрзо била укињена када је Аустрија повратила то земљиште.
По изгласавању закона o универзитету у Љубљани је прво установљени факултети за Права, Филозофију, Технику, Теологију и Медицину. Много заслуга за оснивање универзитета има Михајло Ростохар. У јулу 1919 у привременом народном представништву у Београду, je 31. августa именовано првих 18 професора, који су вечином стигли из странства.[1][2] Званично је универзитет установљен 1. септембра 1919. .[3] 12. новембра су били изгласани ректор (као први био је математик Јосип Племeљ)[2] и декани, а 3. децембра је одржано прво предавање.[4] У првој години рада (1919/1920) је универзитет уписало 942 студената. Од тога 28 жена и 914 мушкараца. У школској години 2007/2008 уписао се 47.465 студената.[5]
Чланови универзитета
[уреди | уреди извор]Тренутни чланови универзитета
[уреди | уреди извор]Бивши чланови универзитета
[уреди | уреди извор]
|
|
Установе
[уреди | уреди извор]- Историјски архив и музеј Универзитета у Љубљани
- Народна и универзитетна библиотека
- Рачунарски центар Универзитета у Љубљани
- Централна техничка библиотека Универзитета у Љубљани
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Ciperle, Jože (2010). Ljubljanska univerza in njeni profesorji 1919–1960. Ljubljana: Univerza v Ljubljani. ISBN 9789616410304. Архивирано из оригинала 23. 01. 2022. г. Приступљено 23. 1. 2022.
- ^ а б „NOVICE UNI LJ, Aktualno, Novice”. uni-lj.si. Архивирано из оригинала 23. 01. 2022. г. Приступљено 23. 1. 2022.
- ^ Ur.l. Deželne vlade za Slovenijo, št. 140/19
- ^ „Архивирана копија”. Архивирано из оригинала 19. 03. 2012. г. Приступљено 12. 03. 2012.
- ^ Gremo v mesto Ljubljana, Špela Kuhar in Robert Potokar, založnik: Ustanova Fundacija Piranesi, 2008