Музички инструмент
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Attributes_of_Music.jpg/250px-Attributes_of_Music.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Orchestrion_MNT.jpg/220px-Orchestrion_MNT.jpg)
Музички инструменти су справе на којима се изводе музичка дела. Они који се данас употребљавају у уметничкој музици деле се на три главне групе: жичане, дувачке и ударачке (удараљке). Жичани, према начину произвођења тона, деле се на: гудачке (виолина, виола, виолончело, контрабас) и окидачке (харфа, клавсен, гитара, мандолина, лаута и др). Дувачки се деле на: дрвене (пиколо, флаута, кларинет, обоа, фагот и др.) и лимене (хорна, труба, тромбон, туба и др).
Ударачки могу бити одређене висине звука (тимпан, ксилофон, металофон, звончићи, звона и др.) или неодређене висине звука (велики бубањ, добош, чинеле, там-там, гонг и др.) Специјалним комбинованим врстама припадају клавир, оргуље, чембало, хармонијум и др. Механички инструменти репродукују музичко дело без непосредног учешћа уметника-извођача; обично су то справе које се стављају у покрет било механичким путем, било електричним погоном (вергл, пиавола, музичка кутија, грамофон, оркестрион и др).
Дефиниција и основне операције
[уреди | уреди извор]Музички инструмент производи звукове. Када су људи прешли са стварања звукова својим телима - на пример пљескањем - на кориштење предмета за стварање музике од звукова, настали су музички инструменти.[1] Примитивни инструменти су вероватно дизајнирани да емулирају природне звукове, а њихова сврха је више ритуал него забава.[2] Концепт мелодије и уметничка потрага за музичком композицијом били су непознати раним свирачима музичких инструмената. Свирач који производи звук флаутом да би означио почетак лова, чини то без размишљања о модерном појму „прављења музике”.[2]
Археологија
[уреди | уреди извор]Истраживачи су открили археолошке доказе о музичким инструментима у многим деловима света. Неки налази су стари 67.000 година, али њихов статус као музичких инструмената често је у споран. Консензус се учвршћује око артефаката старих око 37.000 година и касније. Само артефакти направљени од трајних материјала или употребом трајних метода имају тенденцију да преживе. Стога се пронађени узорци не могу непобитно сматрати најранијим музичким инструментима.[3]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Montagu 2007, стр. 1
- ^ а б Rault 2000, стр. 9
- ^ Blades 1992, стр. 34
Литература
[уреди | уреди извор]- Baines, Anthony (1993). Brass Instruments: Their History and Development. Dover Publications. ISBN 978-0-486-27574-1.
- Bicknell, Stephen (1999). The History of the English Organ. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-65409-8.
- Blades, James (1992). Percussion Instruments and Their History. Bold Strummer Ltd. ISBN 978-0-933224-61-2.
- Brown, Howard Mayer (2008), Sachs, Curt, Grove Dictionary of Music and Musicians, Приступљено 5. 6. 2008
- Campbell, Murray; Greated, Clive A.; Myers, Arnold (2004). Musical Instruments: History, Technology, and Performance of Instruments of Western Music. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-816504-0.
- Canadian Broadcasting Corporation (30. 12. 2004), Archeologists discover ice age dwellers' flute, Canadian Broadcasting Corporation, Архивирано из оригинала 16. 11. 2006. г., Приступљено 7. 2. 2009
- Chase, Philip G.; Nowell, April (1998), „Taphonomy of a Suggested Middle Paleolithic Bone Flute from Slovenia”, Current Anthropology, 39 (4): 549, doi:10.1086/204771
- Collinson, Francis M. (1975). The Bagpipe. Routledge. ISBN 978-0-7100-7913-8.
- de Schauensee, Maude (2002). Two Lyres from Ur. University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology. ISBN 978-0-924171-88-8.
- Grillet, Laurent (1901), Les ancetres du violon v.1, Paris
- Kartomi, Margaret J. (1990). On Concepts and Classifications of Musical Instruments. University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-42548-1.
- Marcuse, Sibyl (1975). A Survey of Musical Instruments. Harper & Row. ISBN 978-0-06-012776-3.
- Montagu, Jeremy (2007). Origins and Development of Musical Instruments. The Scarecrow Press. ISBN 978-0-8108-5657-8.
- Moorey, P.R.S. (1977), „What Do We Know About the People Buried in the Royal Cemetery?”, Expedition, 20 (1): 24—40
- Rault, Lucie (2000). Musical Instruments: A Worldwide Survey of Traditional Music-making Musical Instruments: A Worldwide Survey of Traditional Music-making. Thames & Hudson Ltd. ISBN 978-0-500-51035-3.
- Remnant, Mary (1989). Musical Instruments: An Illustrated History from Antiquity to the Present. Batsford. ISBN 978-0-7134-5169-6..
- Sachs, Curt (1940). The History of Musical Instruments. Dover Publications. ISBN 978-0-486-45265-4.
- Slovenian Academy of Sciences (11. 4. 1997), „Early Music”, Science, 276 (5310): 203—205, doi:10.1126/science.276.5310.203g
- West, M.L. (мај 1994), „The Babylonian Musical Notation and the Hurrian Melodic Texts”, Music & Letters, 75 (2): 161—179, doi:10.1093/ml/75.2.161
- Bohlman, Philip V., ур. (2013). The Cambridge History of World Music. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-86848-8.
- Church, Michael, ур. (2015). The Other Classical Musics: Fifteen Great Traditions. Woodbridge: Boydell Press. ISBN 978-1-84383-726-8.
- Fletcher, Peter (2004). World Musics in Context: A Comprehensive Survey of the World's Major Musical Cultures. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-517507-3.
- Hijleh, Mark (2019). Towards A Global Music History. London and New York: Routledge. ISBN 978-1-138-08873-3.
- Nettl, Bruno (2001). „Music”. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-1-56159-263-0. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.40476. Шаблон:Grove Music subscription
- Strohm, Reinhard (2018). Studies on a Global History of Music: A Balzan Musicology Project. Abingdon-on-Thames: Taylor & Francis. ISBN 978-1-138-05883-5.
- Apel, Willi (1969). Harvard Dictionary of Music. Cambridge: Harvard University Press. ISBN 978-0-674-37501-7.
- Randel, Don Michael, ур. (2003). The Harvard Dictionary of Music (4th изд.). Cambridge: Harvard University Press. ISBN 978-0674011632.
- Goldstein, Ian (31. 3. 2016). „Music and Cognition”. Oxford Bibliographies: Music. Oxford: Oxford University Press. doi:10.1093/obo/9780199757824-0169. (потребна претплата)
- Hagen, Edward H.; Hammerstein, Peter (1. 9. 2009). „Did Neanderthals and other early humans sing? Seeking the biological roots of music in the territorial advertisements of primates, lions, hyenas, and wolves”. Musicae Scientiae. 13 (2): 291—320. S2CID 39481097. doi:10.1177/1029864909013002131.
- Killin, Anton (14. 2. 2018). „The origins of music: Evidence, theory, and prospects”. Music & Science. S2CID 165905083. doi:10.1177/2059204317751971. hdl:1885/162771
.
- Lawergren, Bo (1988). „The Origin of Musical Instruments and Sounds”. Anthropos. Nomos Verlagsgesellschaft mbH. Bd. 83 (H. 1./3): 31—45. JSTOR 40461485.
- Levitin, D. J.; Tirovolas, A. K. (2009). „Current Advances in the Cognitive Neuroscience of Music”. Annals of the New York Academy of Sciences. 1156 (1): 211—231. Bibcode:2009NYASA1156..211L. PMID 19338510. S2CID 2856561. doi:10.1111/j.1749-6632.2009.04417.x.
- Merker, Björn; Morley, Iain; Zuidema, Willem (19. 3. 2015). „Five fundamental constraints on theories of the origins of music”. Philosophical Transactions of the Royal Society. Royal Society. 370 (1664). ISSN 0962-8436. PMC 4321136
. PMID 25646518. doi:10.1098/rstb.2014.0095. eISSN 1471-2970.
- Mithen, Steven (2005). The Singing Neanderthals: The Origins of Music, Language, Mind, and Body. London: Orion Publishing Group. ISBN 978-1-7802-2258-5.
- Montagu, Jeremy (20. 6. 2017). „How Music and Instruments Began: A Brief Overview of the Origin and Entire Development of Music, from Its Earliest Stages”. Frontiers in Sociology. 2 (8). doi:10.3389/fsoc.2017.00008
.
- Morley, Iain (2013). The Prehistory of Music: Human Evolution, Archaeology, and the Origins of Musicality. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-923408-0.
- Nadel, Siegfried (октобар 1930). Превод: Baker, Theodore. „The Origins of Music”. The Musical Quarterly. Oxford University Press. 16 (4): 531—546. JSTOR 738618. doi:10.1093/mq/XVI.4.531.
- Nettl, Bruno (1956). Music in Primitive Culture. Cambridge: Harvard University Press. ISBN 978-0-674-59000-7.
- Peretz, Isabelle; Zatorre, Robert J., ур. (2003). The Cognitive Neuroscience of Music. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-852519-6.
- Cross, Ian (2003). „Music, Cognition, Culture and Evolution”. The Cognitive Neuroscience of Music. (In Peretz & Zatorre (2003, стр. 42–56))
- Huron, David (2003). „Is Music an Evolutionary Adaptation?”. The Cognitive Neuroscience of Music. (In Peretz & Zatorre (2003, стр. 57–75)
- Trehub, Sandra (2003). „Musical Predispositions in Infancy: An Update”. The Cognitive Neuroscience of Music. (In Peretz & Zatorre (2003, стр. 3–20))
- Pinker, Steven (1997). How the Mind Works. New York: W. W. Norton & Company. ISBN 978-0-393-04535-2.
- Rycroft, David K. (2001). „Musical bow”. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-1-56159-263-0. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.19417. Шаблон:Grove Music subscription
- Wallin, Nils; Merker, Björn; Brown, Steven, ур. (2000). The Origins of Music. Cambridge: MIT Press. ISBN 978-0-262-73143-0.
- Bickerton, Derek (2000). „Can Biomusicology Learn from Language Evolution Studies?”. The Origins of Music. (In Wallin, Merker & Brown (2000, стр. 153–163))
- Brown, Steven (2000). „The "Musilanguage" Model of Music Evolution”. The Origins of Music. (In Wallin, Merker & Brown (2000, стр. 153–163))
- Kunej, Drago; Turk, Ivan (2000). „New Perspectives on the Beginnings of Music: Archeological and Musicological Analysis of a Middle Paleolithic Bone "Flute"”. The Origins of Music. (In Wallin, Merker & Brown (2000, стр. 235–268))
- Anderson, Robert; Castelo-Branco, Salwa El-Shawan; Danielson, Virginia (2001). „Egypt, Arab Republic of”. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-1-56159-263-0. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.08621. Шаблон:Grove Music subscription
- Anderson, Robert (2001). „I. Ancient music”. Egypt, Arab Republic of. Grove Music Online. (In Anderson, Castelo-Branco & Danielson (2001))
- Charry, Eric (март 1996). „Plucked Lutes in West Africa: An Historical Overview”. The Galpin Society Journal. 49: 3—37. JSTOR 842390. doi:10.2307/842390.
- Erlmann, Veit (1973—1974). „Some Sources on Music in Western Sudan from 1300-1700”. African Music. International Library of African Music. 5 (3): 34—39. JSTOR 30249969. doi:10.21504/amj.v5i3.1656.
- Kubik, Gerhard (2001). „Africa”. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-1-56159-263-0. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.00268. Шаблон:Grove Music subscription
- Robotham, Donald Keith (8. 4. 2016). „African music | Britannica”. Encyclopædia Britannica. Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc.
- Vansina, J. (1996). „The Bells of Kings”. The Journal of African History. Cambridge University Press. 10 (2): 187—197. JSTOR 179509. S2CID 162156236. doi:10.1017/S0021853700009464.
- Wachsmann, Klaus P. (1971). Wachsmann, Klaus P., ур. Essays on Music and History in Africa. Evanston: Northwestern University Press. ISBN 978-0-8101-0333-7. doi:10.21985/N2VH9V.
- Birrell, Anne (1993) [1988]. Popular Songs and Ballads of Han China. Honolulu: University of Hawai'i Press. ISBN 978-0-8248-1548-6. JSTOR j.ctv9zcm2j. doi:10.2307/j.ctv9zcm2j.
- Brindley, Erica (2012). Music, Cosmology, and the Politics of Harmony in Early China. New York: State University of New York Press. ISBN 978-1-4384-4315-7.
- Fernald, Helen E. (децембар 1926). „Ancient Chinese Musical Instruments: As Depicted on Some of the Early Monuments in the Museum”. The Museum Journal. XVII (4): 325—371.
- Furniss, Ingrid (2009). „Unearthing China's Informal Musicians: An Archaeological and Textual Study of the Shang to Tang Periods”. Yearbook for Traditional Music. Cambridge University Press. 41: 23—41. JSTOR 25735477. doi:10.1017/S0740155800004124.
- Lawergren, Bo (2019). „Music”. Ур.: Dien, Albert E.; Knapp, Keith N. The Cambridge History of China: Volume II: Six Dynasties, 220–589. Cambridge: Cambridge University Press. стр. 698—720. ISBN 978-1-107-02077-1.
- Harich-Schneider, Eta (1957—1958). „Rōei. The Medieval Court Songs of Japan”. Monumenta Nipponica. 13 (3/4): 183—222. JSTOR 2383043. doi:10.2307/2383043.
- Malm, William P. (19. 11. 2019). „Chinese music | Characeristics, History, Instruments, Genres & Facts | Britannica”. Encyclopædia Britannica. Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc. Архивирано из оригинала 2. 6. 2021. г.
- Marett, Allan (2001). „V. Court music”. Japan. Grove Music Online.
- Mingyue, Liang (1985). Music of the Billion: An Introduction to Chinese Musical Culture. New York: Heinrichshofen. стр. 37–38. ISBN 978-3-7959-0474-6.
- Moore, J. Kenneth (септембар 2009). „Music and Art of China”. Metropolitan Museum of Art: Heilbrunn Timeline of Art History. Приступљено 24. 6. 2021.
- So, Jenny F., ур. (2000). Music in the Age of Confucius. Washington: Smithsonian Institution. ISBN 978-0-295-97953-3.
- So, Jenny F.; Major, John S. (2000). „Music in Late Bronze Age China”. Music in the Age of Confucius. (In So (2000, стр. 13–34)
- Bagley, Robert (2000). „Percussion”. Music in the Age of Confucius. (In So (2000, стр. 35–64)
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- „Музички инструменти”. Викторија и Алберт музеј. Архивирано из оригинала 14. 4. 2010. г. Приступљено 1. 7. 2008.
- „Музика и музички инструменти”. Национални музеј америчке историје. Архивирано из оригинала 17. 9. 2008. г. Приступљено 30. 9. 2008.
- Сајт посвећен хармоници у Србији
- Распоред музичара по инструментима у симфонијском оркестру., Приступљено 28. 7. 2012.