Картографија
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Kepler-world.jpg/250px-Kepler-world.jpg)
Картографија (грч. Χάρτης - карта и graphein - писати) је наука која се бави изучавањем и израдом карата и глобуса. Карте су се традиционално израђивале помоћу оловке и папира, али напредак и распрострањеност рачунара је револуционализовао картографију. Већина карата комерцијалног квалитета се данас праве помоћу неког од програма за израду мапа који спада у једну од ових основних типова; CAD, ГИС, или специјализовани програми за илустрацију мапа.
Карте представљају помоћ у сагледавању просторних података. Просторни податак се прикупља мерењем и може бити чуван у бази података, из које се може лако извући за различите потребе. Тренутна стремљења у овој области се удаљавају од аналогних метода израде мапа а према креирању све динамичније, интерактивне карте којом се може дигитално манипулисати.
Картографија комбинује и уметност и науку, обухватајући употребу симбола као представнике одређених географских феномена и способност сагледавања света у апстрактном пропорционално умањеном облику. Картографска премиса се заснива на томе да је свет могуће мерити и да је на основу тога могуће направити поуздану представу или модел те стварности.
Историја
[уреди | уреди извор]Карте представљају саставни део људске историје. Није познато када је настала прва (можда пре 8.000 година - али свакако пре писане речи).[1] Познато је да су постојале у Европским културама, на Средњем истоку, Кини, Индији и другим деловима света.
Најстарија сачувана мапа се тренутно налази као зидна слика древног турског града Чатал Хојука која је датирана као настала крајем 7 миленијума п. н. е.[2]
Мапа мунди је генерални назив којим се именују европске карте света из Средњег века. Познато је за око 1,100 оваквих карата да постоје и дан данас. О њих, око 900 је пронађено као илустрација у рукописима а преостале су направљене као појединачни документи[3].
У добу великих географских открића од 15. века до 17. века, картографи су прецртавали раније карте (од којих су неке нису мењане вековима) и цртали своје базиране на опажањима истраживача и новим техникама геометарског мерења. Откриће компаса, телескопа и секстанта омогућило је повећање тачности приказа на карти.
Подела картографије
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Ptolemy_World_Map.jpg/250px-Ptolemy_World_Map.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5.jpg/250px-%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D0%B2_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5.jpg)
С обзиром на карактер делатности којом се бави постоје:
- научна картографија (картографска наука) - у коју спадају
- теоретска
- експериментална, и
- производна картографија (картографска техника)[4]
Могуће су и друге поделе картографије. Тако нпр. према врсти садржаја који се приказује, а који је био предмет истраживања, могуће је картографију поделити на:
- географску
- општегеографску (топографска, хорографска итд.)
- тематску (геолошка, економска, историјска итд.), и
- космичку.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Чланак: Најстарије познате карте”. Архивирано из оригинала 20. 08. 2007. г. Приступљено 8. 4. 2013.
- ^ „Најстарија карта”. Архивирано из оригинала 22. 08. 2007. г. Приступљено 8. 4. 2013.
- ^ J.B.Harley and David Woodward: The History of Cartography Volume 1: Cartography in Prehistoric, Ancient, and Medieval Europe and the Mediterranean, Chicago and London, University of Chicago Press. 1987. ISBN 978-0-226-31633-8.
- ^ М. Петерца, Н. Радошевић, С. Милисављевић, Ф. Рацетин: Картографија, Војногеографски институт, Београд, 1974.
Литература
[уреди | уреди извор]- Синдик, Илија (1927). „Корнелијева карта Боке которске (прилог историјској картографији Балканског полуострва)”. Гласник Географског друштва. 13: 86—93.
- Синдик, Илија (1930). „Физиогеографски елементи на старим картама југословенских земаља”. Гласник Географског друштва. 16: 122—139.
- Sindik, Ilija (1931). „Dubrovačka republika na kartama XVII vijeka”. Zbornik iz dubrovačke prošlosti: Milanu Rešetaru o 70-oj godišnjici života prijatelji i učenici. Dubrovnik: Jadran. стр. 281—289.
- Синдик, Илија (1932). „Задатак и значај историске картографије”. Гласник Географског друштва. 18: 36—45.
- Ovenden, Mark (2007). Transit Maps of the World. New York, New York: Penguin Books. ISBN 978-0-14-311265-5.
- MacEachren, A.M. (1994). Some Truth with Maps: A Primer on Symbolization & Design. University Park: The Pennsylvania State University. ISBN 978-0-89291-214-8.
- Monmonier, Mark (1993). Mapping It Out. Chicago: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-53417-6.
- Kraak, Menno-Jan; Ormeling, Ferjan (2002). Cartography: Visualization of Spatial Data. Prentice Hall. ISBN 978-0-13-088890-7.
- Peterson, Michael P. (1995). Interactive and Animated Cartography. Upper Saddle River, New Jersey: Prentice Hall. ISBN 978-0-13-079104-7.
- Slocum, T. (2003). Thematic Cartography and Geographic Visualization. Upper Saddle River, New Jersey: Prentice Hall. ISBN 978-0-13-035123-4.
- Ralph E Ehrenberg (11. 10. 2005). Mapping the World: An Illustrated History of Cartography. National Geographic. стр. 256. ISBN 978-0-7922-6525-2.
- J. B. Harley (1987). David Woodward, ур. The History of Cartography Volume 1: Cartography in Prehistoric, Ancient, and Medieval Europe and the Mediterranean. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31633-8.
- J. B. Harley; David Woodward (1992). The History of Cartography Volume 2, Book 1: Cartography in the Traditional Islamic and South Asian Societies. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31635-2.
- J. B. Harley; David Woodward (1994). The History of Cartography Volume 2, Book 2: Cartography in the Traditional East and Southeast Asian Societies. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31637-6.
- David Woodward; G. Malcolm Lewis (1998). The History of Cartography Volume 2, Book 3: Cartography in the Traditional African, American, Arctic, Australian, and Pacific Societies [Full text of the Introduction by David Woodward and G. Malcolm Lewis]. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-90728-4.
- David Woodward (2007). The History of Cartography Volume 3: Cartography in the European Renaissance. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-90733-8.
- Mark Monmonier (2015). The History of Cartography Volume 6: Cartography in the Twentieth Century. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 9780226534695.
- Matthew Edney; Mary S. Pedley. The History of Cartography Volume 4: Cartography in the European Enlightenment. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31633-8.
- Roger J. P. Kain; et al. The History of Cartography Volume 5: Cartography in the Nineteenth Century. Chicago and London: University of Chicago Press.
- Monmonier, Mark (1991). How to Lie with Maps
. Chicago: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-53421-3.
- Wood, Denis (1992). The Power of Maps. New York/London: The Guilford Press. ISBN 978-0-89862-493-9.
- Bagrow, L. (1986). History of Cartography. revised by R. A. Skelton. Transaction Publishers.
- Crawford, P. V. (1973). „The perception of graduated squares as cartographic symbols”. The Cartographic Journal. 10 (2): 85—88. doi:10.1179/caj.1973.10.2.85.
- Edney, Matthew H.; Pedley, Mary S. (ур.). „Cartography in the European Enlightenment”. The History of Cartography. 4. Chicago and London: University of Chicago Press.
- ESRI (2004). ESRI Cartography: Capabilities and Trends. Redlands.
- Harley, J. B.; Woodward, David, ур. (1987). „Cartography in Prehistoric, Ancient, and Medieval Europe and the Mediterranean”. The History of Cartography. 1. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31633-8.
- Harley, J. B.; Woodward, David, ур. (1987). „Cartography in the Traditional Islamic and South Asian Societies”. The History of Cartography. II—1. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31635-2.
- Harley, J. B.; Woodward, David, ур. (1987). „Cartography in the Traditional East and Southeast Asian Societies”. The History of Cartography. II—2. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31637-6.
- Harley, J. B.; Woodward, David, ур. (1987). „Cartography in the Traditional African, American, Arctic, Australian, and Pacific Societies”. The History of Cartography. II—3. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-90728-4.
- „Harvard Graduate School of Design”. 2005. Архивирано из оригинала 2006-06-16. г.
- Imus, D.; Dunlavey, P (2002). Back to the Drawing Board: Cartography vs the Digital Workflow. Hood, Oregon: MT.
- Jeer, S. (1997). Traditional Color Coding for Land Uses. American Planning Association. стр. 4—5.
- Kain, Roger J. P (ур.). „Cartography in the 19th century”. The History of Cartography. 5. Chicago and London: University of Chicago Press.
- MacEachren, A.M. (1995). How Maps Work. New York: The Guilford Press.
- „Map Imitations”. Library and Archives Canada. Архивирано из оригинала 2016-03-22. г. Приступљено 2007-04-25.
- Monmonier, Mark (1991). How to Lie with Maps. Chicago: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-53421-3.
- Monmonier, Mark, ур. (2015). „Cartography in the Twentieth Century”. The History of Cartography. 6. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-53469-5.
- Olson, Judy M. (1975). „Experience and the improvement of cartographic communication”. The Cartographic Journal. 12 (2): 94—108. doi:10.1179/caj.1975.12.2.94.
- Phillips, R.; De Lucia, A.; Skelton, A. (1975). „Some Objective Tests of the Legibility of Relief Maps”. The Cartographic Journal. 12: 39—46. doi:10.1179/caj.1975.12.1.39.
- Phillips, R.; Noyes, L. (1980). „A Comparison of Color and Visual Texture as Codes for use as Area Symbols on Relief Maps”. Ergonomics. 23 (12): 1117—28. PMID 28080606. doi:10.1080/00140138008924818.
- Pickles, John (2003). A History of Spaces: Cartographic Reason, Mapping, and the Geo-Coded World. Taylor & Francis. ISBN 978-0-415-14497-1.
- Rice, M.; Jacobson, R.; Golledge, R.; Jones, D.; Pallavaram, S. (2003). „Object Size Discrimination and Non-visual Cartographic Symbolization”. Proceedings, American Congress on Surveying and Mapping (ACSM) Annual Conference. 29: 1—12.
- Robinson, A.H. (1953). Elements of Cartography. New York: John Wiley & Sons.
- Robinson, Arthur H. (1982). Early Thematic Mapping in the History of Cartography. Chicago: The University of Chicago Press.
- Singaravélou, P.; Argounès, F. (2021). Mapping the World. Perspectives from Asian Cartography. Singapore: National Library of Singapore.
- Sullivan, David (2000), A translation of the full text of the Mercator atlas of 1595 (PDF), Архивирано из оригинала (PDF) 2016-03-10. г.
- Wilford, John Noble (2000). The Mapmakers. Vintage Books. ISBN 978-0-375-70850-3.
- Woodward, David, ур. (1987). „Cartography in the European Renaissance”. The History of Cartography. 3. Chicago and London: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-90733-8.
- „A Mathematical Method for Visualizing Ptolemy's India in Modern GIS Tools”.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Кратка историја картографије: Како су наши преци мапирали свет (ТВ Историја - Званични канал)
- Mapping History Архивирано на сајту Wayback Machine (10. март 2007) – a learning resource from the British Library
- Antique Maps by Carl Moreland and David Bannister – complete text of the book, with information both on mapmaking and on mapmakers, including short biographies of many cartographers
- Concise Bibliography of the History of Cartography Архивирано на сајту Wayback Machine (26. октобар 2011), Newberry Library