Драгослав Срејовић
Драгослав Срејовић | |
---|---|
![]() Драгослав Срејовић | |
Лични подаци | |
Датум рођења | 8. октобар 1931. |
Место рођења | Крагујевац, Краљевина Југославија |
Датум смрти | 29. новембар 1996.65 год.) ( |
Место смрти | Београд, СРЈ |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Dragoslav_Srejovi%C4%87_2021_stamp_of_Serbia.jpg/220px-Dragoslav_Srejovi%C4%87_2021_stamp_of_Serbia.jpg)
Драгослав Срејовић (Крагујевац, 8. октобар 1931 — Београд, 29. новембар 1996) био је српски археолог, културни антрополог, професор Универзитета и академик.
Биографија
[уреди | уреди извор]Рођен је 8. октобра 1931. године у Крагујевцу, где је завршио основну школу и гимназију. На археолошкој групи Филозофског факултета у Београду дипломирао је 1954. године, а за асистента је изабран 1958. године. Докторирао је на Филозофском факултету у Београду са тезом „Неолитска и енеолитска антропоморфна пластика у Југославији“ (1964). За доцента за предмет праисторијска археологија постављен је 1965. године, за ванредног професора 1970. и редовног професора 1976. године.
Руководио је археолошким ископавањима 67 праисторијских и античких локалитета у Србији, Босни и Црној Гори (Дукља, Сребреница, Лепенски Вир, Власац, Дивостин, Гамзиград, Шаркамен и др.). Објавио је више од 200 радова у земљи и иностранству. За књигу Лепенски Вир добио је Октобарску награду Београда (1970). За дописног члана САНУ изабран је 1974, а за редовног 1983. године. Био је директор Галерије САНУ од 1989, а потпредседник САНУ од 1994. године.
По једна улица у Београду, Новом Саду, Крагујевцу и Зајечару носе његово име.
Преминуо је 29. новембра 1996. године у Београду, а сахрањен је 3. децембра у Крагујевцу.
У Српској академији наука и уметности је 29. новембра 2021. одржан научни скуп „Драгослав Срејовић и мултидисциплинарност”.[1]
Фондација
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Dragoslav_Srejovi%C4%87%2C_Du%C5%A1an_Kanazir_i_Aleksandar_Despi%C4%87.jpg/220px-Dragoslav_Srejovi%C4%87%2C_Du%C5%A1an_Kanazir_i_Aleksandar_Despi%C4%87.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Aleksandar_Despi%C4%87_i_Dragoslav_Srejovi%C4%87.jpg/220px-Aleksandar_Despi%C4%87_i_Dragoslav_Srejovi%C4%87.jpg)
Фондација Драгослав Срејовић за капиталне научне и уметничке пројекте основана је 1996. године са циљем да се створе услови за помоћ развоја стваралаштва и остваривање планова САНУ. Фондацијом управља одбор у чијем су саставу оснивачи, научни и културни радници и стручњаци. Донатори су установе културе, привредне и финансијске институције.[2]
Дела
[уреди | уреди извор]Одабрани радови
[уреди | уреди извор]- Праисторија (1967)
- Лепенски Вир – Нова праисторијска култура у Подунављу (1969)
- Europe's First Monumental Sculpture: New Discoveries at Lepenski Vir (1972, Лондон)
- Музеју Југославије (1973)
- Lepenski Vir – Eine vorgeschichtliche Geburtssatte europaischer Kultur (1973, Bergisch-Gladbach)
- Власац – Мезолитско насеље у Ђердапу (са Горком Летицом, 1978)
- Речник грчке и римске митологије (са Александрином Цермановић, четири издања: 1979, 1987, 1989, 1992)
- Срејовић, Драгослав (1981). „Културе старијег и средњег каменог доба”. Историја српског народа. 1. Београд: Српска књижевна задруга. стр. 3—14.
- Срејовић, Драгослав (1981). „Културе млађег каменог доба”. Историја српског народа. 1. Београд: Српска књижевна задруга. стр. 15—30.
- Срејовић, Драгослав (1981). „Културе бакарног и раног бронзаног доба”. Историја српског народа. 1. Београд: Српска књижевна задруга. стр. 31—43.
- Срејовић, Драгослав (1981). „Културе средњег и позног бронзаног доба”. Историја српског народа. 1. Београд: Српска књижевна задруга. стр. 44—53.
- Срејовић, Драгослав (1981). „Културе гвозденог доба”. Историја српског народа. 1. Београд: Српска књижевна задруга. стр. 54—65.
- Уметност Лепенског Вира (са Љубинком Бабовић, 1983)
- Musei della Iugoslavia (1983, Милано)
- Римска скулптура у Србији (са А. Цермановић, 1987)
- Лексикон религија и митова древне Европе (са А. Цермановић, два издања: 1992, 1996)
- Imperial Mausolea and Consecration Memorials in Felix Romuliana (Гамзиград, источна Србија) (са Чедомиром Васићем, 1994)
- Празно поље (два издања, 1996)
- Srejović, Dragoslav (1996). Illiri e Traci. Milano: Jaca Book.
- Археолошки лексикон (1997)
- Огледи о древној уметности (1998)
- Срејовић, Драгослав (2002). Илири и Трачани: O старобалканским племенима. Београд: Српска књижевна задруга.
Приредио за штампу
[уреди | уреди извор]- Divostin and the Neolithic of Central Serbia (коаутор Alan McPherron, 1988, Питсбург)
- The Neolithic of Serbia (1988)
- Vinča and its World (1990)
- Археологија и природне науке (1992)
- Римски градови и палате у Србији (1993)
- Roman Imperial Towns and Palaces in Serbia (1993)
- The Age of Tetrarchs (1995)
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Научни скуп „Драгослав Срејовић и мултидисциплинарност””. САНУ. Приступљено 30. 11. 2021.
- ^ „Фондови, задужбине и фондације Српске академије наука и уметности”. Архивирано из оригинала 09. 11. 2009. г. Приступљено 16. 08. 2010.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Биографија на сајту САНУ
- Власац - мезолитско насеље у Ђердапу, Драгослав Срејовић, Загорка Летица, Том 1, археологија, САНУ, Београд, 1978. (Одломци), Приступљено 16. априла 2011.
- Мезолитске основе неолитских култура у Јужном Поморављу, Драгослав Срејовић, Електронско издање – заједнички подухват ТИА Јанус и Арс Либри, Београд, 2001, Приступљено 16. априла 2011.
- Геј-Србија: Драгослав Срејовић
- Митолошки зборник 24: Академик Драгослав Срејовић (2011)