Астана
Астана | |
---|---|
Астана | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Основан | 1830. (као Акмолинск) |
Статус града | 1862. |
Становништво | |
Становништво | |
— 2023. | 1.423.726 |
— густина | 1.971,92 ст./km2 |
Агломерација (2023.) | 1.550.000 |
Географске карактеристике | |
Координате | 51° 08′ 03″ С; 71° 25′ 58″ И / 51.13412° С; 71.43280° И |
Временска зона | UTC+6 |
Апс. висина | 347 m |
Површина | 722 km2 |
Остали подаци | |
Градоначелник | Женис Касимбек |
Позивни број | +7 7172[1] |
Веб-сајт | |
astana.gov.kz |
Астана (каз. Астана / Astana, рус. Астана; раније Нур Султан, каз. Нұр-Сұлтан / Nur-Sultan, рус. Нур-Султан), главни је град Казахстана[2] од 1997. године.[3][4] Иако се налазио у срцу Казахстана, град дуго није био од већег значаја. Године 1997. председник Нурсултан Назарбајев га је прогласио за нову престоницу уместо тадашњег града Алматија. Према процени из 2023. у граду је живело 1.423.726 становника.[5] По томе је Астана други град по величини у Казахстану, после Алматија.
У марту 2019, донета је одлука о преименовању Астане у „Нур Султан”, по Нурсултану Назарбајеву.[6] Ранија имена града су била Акмолинск (каз. Ақмолинск, рус. Акмолинск; 1830—1961), Целиноград (каз. и рус. Целиноград; 1961—1991), Акмола (каз. Ақмола, рус. Акмола; 1991—1998), Астана (каз. и рус. Астана; 1998—2019) и Нур Султан (каз. Нұр-Сұлтан, рус. Нур-Султан; 2019—2022). Године 2022. донета је одлука да се Нур Султану врати старо име „Астана”.[7]
Град лежи у пространој области степа на реци Ишим[2]. Клима у граду је изразито континентална. Просечне зимске температуре су –15 °C, а изузетно могу да падну до -40 °C. Највише летње температуре прелазе 35 °C.
Разлози за премештање престонице у Астану били су разни: опасност од земљотреса у Алматију, близина Алматија државној граници (Киргистан, 30 km), тежња власти да се ослободи утицаја традиционалних кланова... Астана је такође нудила равномернији економски и демографски развој целе државе, у коме је развој севера био релативно запостављен.
Последњих година град је доживео нагли економски развој, изградњу и досељавање нових становника. Стари део града је северно од реке, док су новије четврти на југу. Изградња дипломатског насеља, зграда владе и уређење обала реке би требало да буде комплетирано до 2030. Планове за изградњу нових градских четврти израдио је јапански архитект Кишо Курокава. Децембра 2006. откривени су планови да се у Астани изгради дивовски провидни шатор под именом „Кан шатири“, висок 150 m, који би покривао део града. Архитекта овог пројекта је Норман Фостер.
Модерна Астана је планирани град, попут Бразилије у Бразилу, Канбере у Аустралији, Вашингтона у Сједињеним Државама и других планираних престоница.[8] Након што је Астана постала престоница Казахстана, град је знатно променио свој облик. Главни план Астане је дизајнирао јапански архитекта Кишо Курокава.[8] Као седиште владе Казахстана, Астана је место у коме се налази зграда парламента, врховни суд, председничка палата и бројна владина одељења и агенције. Она је дом многих футуристичких зграда, хотела и небодера.[9][10][11] Астана има екстензивни здравствени, спортски и образовни систем.
Астана има међународни аеродром удаљен 15 km јужно од центра (ознака TSE). Нови аеродром се планира западно од града.
Географија
[уреди | уреди извор]Клима
[уреди | уреди извор]Астана је други најхладнији главни град на свету, након Улан Батора, главног града Монголије, што је позиција којује раније држала канадска престоница, Отава, док Астана није стекла статус главног града 1997.[12][13]
Астана има влажну континенталну климу.[14] Просечна годишња температура у Астани је 3,5 °C. Јануар је најхладнији месец са просечном температуром од -14,2 °C, док је јули најтоплији с просечном температуром од 20,8 °C. Летње температуре повремено достижу 35 °C, а зими температура пада и до -35 °C.[15]
Клима Астане | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Апсолутни максимум, °C (°F) | 3,4 (38,1) |
4,8 (40,6) |
22,1 (71,8) |
29,7 (85,5) |
35,7 (96,3) |
40,1 (104,2) |
41,6 (106,9) |
38,7 (101,7) |
36,2 (97,2) |
26,7 (80,1) |
18,5 (65,3) |
4,5 (40,1) |
41,6 (106,9) |
Максимум, °C (°F) | −9,9 (14,2) |
−9,2 (15,4) |
−2,5 (27,5) |
10,9 (51,6) |
20,2 (68,4) |
25,8 (78,4) |
26,8 (80,2) |
25,2 (77,4) |
18,8 (65,8) |
10,0 (50) |
−1,4 (29,5) |
−8,0 (17,6) |
8,9 (48) |
Просек, °C (°F) | −14,2 (6,4) |
−14,1 (6,6) |
−7,1 (19,2) |
5,2 (41,4) |
13,9 (57) |
19,5 (67,1) |
20,8 (69,4) |
18,8 (65,8) |
12,3 (54,1) |
4,6 (40,3) |
−5,4 (22,3) |
−12,1 (10,2) |
3,5 (38,3) |
Минимум, °C (°F) | −18,3 (−0,9) |
−18,5 (−1,3) |
−11,5 (11,3) |
0,2 (32,4) |
7,9 (46,2) |
13,2 (55,8) |
15,0 (59) |
12,8 (55) |
6,6 (43,9) |
0,2 (32,4) |
−8,9 (16) |
−16,1 (3) |
−1,5 (29,3) |
Апсолутни минимум, °C (°F) | −51,6 (−60,9) |
−48,9 (−56) |
−38,0 (−36,4) |
−27,7 (−17,9) |
−10,8 (12,6) |
−1,5 (29,3) |
2,3 (36,1) |
−2,2 (28) |
−8,2 (17,2) |
−25,3 (−13,5) |
−39,2 (−38,6) |
−43,5 (−46,3) |
−51,6 (−60,9) |
Количина падавина, mm (in) | 16 (0,63) |
15 (0,59) |
18 (0,71) |
21 (0,83) |
35 (1,38) |
37 (1,46) |
50 (1,97) |
29 (1,14) |
22 (0,87) |
27 (1,06) |
28 (1,1) |
22 (0,87) |
320 (12,6) |
Дани са кишом | 2 | 2 | 5 | 9 | 15 | 13 | 15 | 13 | 12 | 10 | 7 | 3 | 106 |
Дани са снегом | 25 | 23 | 19 | 6 | 1 | 0,1 | 0 | 0 | 1 | 7 | 18 | 24 | 124 |
Релативна влажност, % | 78 | 77 | 79 | 64 | 54 | 53 | 59 | 57 | 59 | 68 | 80 | 79 | 67 |
Сунчани сати — месечни просек | 103 | 147 | 192 | 238 | 301 | 336 | 336 | 294 | 230 | 136 | 100 | 94 | 2.507 |
Извор #1: Pogoda.ru.net[15] | |||||||||||||
Извор #2: NOAA (sun, 1961–1990)[16] |
Историја
[уреди | уреди извор]Астанаа је основана 1830. као база руске војске, а 1868. постао је административни центар за тај крај. Кад је 1939. број становника нарастао на 33.000, град је постао центар области. Улога града нарасла је средином 1950-их за време совјетске кампање насељавања ненасељених крајева. Тада је име града промењено у „Целиноград”, а постао је административни центар читаве регије у коју су ушле пет северних области тадашње Казашке ССР. Град се у то време убрзано развио, па су тад основани и бројни факултети (медицински, грађевински, агрономски, педагошки) и научно истраживалачки институти.
Након што је Казахстан стекао независност 1992. године, први корак нове власти била је промена имена града, па је он преименован у „Акмола”, што на казашком значи „Бели гроб”. Међутим, већ 1994. одлучено је да се у Акмолу преселе све владине установе[2] а тај процес је довршен 1997. године. Годину дана касније граду је дато име „Астана”.[17] Град је 2019. године добио име „Нур Султан” који је носио свега три године када му је враћено име „Астана”.
Становништво
[уреди | уреди извор]Према процени, у граду је 2010. живело 684.479. становника. У септембру 2017. године, популација Астане је била 1.029.556;[18] што је двоструко више од оне из 2002. од 493.000.[19]
1979. | 1989. | 1999. | 2010. | 2013. |
---|---|---|---|---|
233.638. | 277.365. | 312.965. | 684.479. | 808.429. |
Привреда
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Саобраћај
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Партнерски градови
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Kazakhstan Country Codes”. CountryCallingCodes.com. Приступљено 9. 3. 2015.
- ^ а б в Мишић, Милан, ур. (2005). Енциклопедија Британика. А-Б. Београд: Народна књига : Политика. стр. 75. ISBN 86-331-2075-5.
- ^ „Astana, a city of modern structures”. Jakarta Times.
- ^ „Astana, Kazakhstan: the space station in the steppes”. The Guardian.
- ^ „Численность населения РК по полу в разрезе областей, городов, районов районных центров и поселков”. Архивирано из оригинала 5. 4. 2013. г. Приступљено 11. 10. 2012.
- ^ „Usvojeno: Menjaju ime prestonice u čast prvog predsednika”. Б92. 20. 3. 2019. Приступљено 20. 3. 2019.
- ^ „Главни град Казахстана поново носи назив Астана”. Политика. Приступљено 16. 9. 2022.
- ^ а б „Astana, Kazakhstan: the space station in the steppes”. The Guardian. 8. 8. 2010. Приступљено 20. 2. 2015.
- ^ Myers, Steven Lee (13. 10. 2006). „Kazakhstan’s Futuristic Capital, Complete With Pyramid”. The New York Times. Приступљено 6. 10. 2014.
- ^ „Astana, the futuristic frontier of architecture”. The Guardian. 8. 8. 2010. Приступљено 6. 10. 2014.
- ^ Carrington, Daisy (13. 7. 2012). „Astana: The world's weirdest capital city”. CNN. Приступљено 6. 10. 2014.
- ^ White, Brian (9. 1. 2013). „Ulaanbaatar is the Coldest Capital”. The Mongolist. Архивирано из оригинала 26. 02. 2015. г. Приступљено 19. 2. 2015.
- ^ „Still the third-coldest capital, despite balmy temperatures”. Canada.com. 4. 1. 2007. Архивирано из оригинала 6. 6. 2015. г. Приступљено 19. 2. 2015.
- ^ Updated Central, South, Southeast, and Eastern Asian and Siberian Map of the Köppen climate classification system.
- ^ а б „Weather and Climate-The Climate of Astana” (на језику: руски). Weather and Climate. Приступљено 8. 2. 2015.
- ^ „Akmola (Astana) Climate Normals 1961–1990”. National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA). Приступљено 8. 2. 2015.
- ^ http://www.britannica.com/EBchecked/topic/39656/Astana Astana national capital, Kazakhstan Приступљено 12. 12. 2019.
- ^ „Об изменении численности населения Республики Казахстан с начала 2017 года до 1 декабря 2017 года (Citizenship of the Republic of Kazakhstan ... to 1 December 2017)” (на језику: руски). 4. 1. 2018.
- ^ „Население Астаны”. www.demoscope.ru. Приступљено 31. 12. 2017.
Литература
[уреди | уреди извор]- Pospelov, Evgeni (1993). Имена городов: вчера и сегодня (1917–1992). Топонимический словарь [City Names: Yesterday and Today (1917–1992). Toponymic Dictionary]. Русские словари.
- Kozlov, Denis; Gilburd, Eleonory (2013). The Thaw: Soviet Society and Culture during the 1950s and 1960s. University of Toronto Press. ISBN 9781442644601.
- Khrushchev, Sergei (2010). Никита Хрущев. Реформатор Никита Хрущев. Реформатор [Nikita Khrushchev. Reformer]. Время. ISBN 9785969105331.
- Mallone, Laura (23. 9. 2016). „The Eccentric Autocrat Who Spent Billions Inventing A City”. Wired.
- Whyte, Andy (2000). Kisho Kurokawa, Architect and Associates: Selected and Current Works. Images Publishing. ISBN 9781864700190.
- Vale, Lawrence (2014). Architecture, Power and National Identity. Routledge. ISBN 9781134729210.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Званични веб-сајт
- Official website of the BIE
- Expo 2017 Astana-Kazakhstan Архивирано на сајту Wayback Machine (22. јул 2018)