Џинови и главоње
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/Gegants01.jpg/250px-Gegants01.jpg)
Џинови и главоње (кат. Gegants y capgrossos) су фигуре обично направљене од дрвета и картона, и саставни су део прослава дана села, градова или градских четврти у Каталонији и Валенсији, познатих под именом феста мајор (кат. Festa major). Обично су обучени у традиционалне ношње и представљају добротворе тих села, градова или градских четврти. Овај обичај је међутим, присутан не само у Каталонији и Валенсији, него и у многим западноевропским и латиноамеричким земљама.
Порекло
[уреди | уреди извор]У позном средњем веку, на дворским прославама широм западне Европе почео је да се практикује обичај прављења великих лутака од дрвета у чију унутрашњост би се увлачио човек, који би је онда уз помоћ система каишева, носио по улици и играо уз музику која се свирала на тим прославама. У 14. веку, ове лутке су биле укључене и у религиозне процесије[1].
У Каталонији и Валенсији овај обичај је први пут документован 1424. у Барселони, када су се употребиле џиновске фигуре Давида, Голијата и Светог Христифора на једној католичкој процесији. Прва женска фигура појављује се у 15. веку. У Валенсији, од 17. века, и у Каталонији почев од 19. века, џиновима се прикључују и главоње, људи који носе огромне главе направљене од дрвета и картона. У 19. веку, ова традиција се примењује не само на религиозне прославе, него и на народне прославе и карневале.
Након доласка Франка на власт у Шпанију, ова традиција је била потиснута, да би се након завршетка етапе франкизма обновила и почев од 1980. године, рестаурирају се стари џинови и праве се нови по угледу на старе, стварају се удружења која се баве њиховом израдом и која их носе на прославама. Модерни џинови и главоње праве се од лакших материјала као што су картон и стаклена фибра.
На овим народним слављима, такође су присутни и тзв. трабукеироси (кат. Trabucaire), тј. особе обучене у традиционалну каталонску одећу које рано ујутру буде људе пуцањем из старинских пушака на барут и тако започињу фешту. Традиција трабукеироса води порекло од каталонских разбојника из 16. века. Поред трабукеироса, џинова и главоња, саставни део народних прослава данас су такође и групе перкусиониста које учествују у поворци, као и уметника на штулама.
Галерија слика
[уреди | уреди извор]-
Главоња
-
Џинови
-
Џинови
-
Џинови
-
Џинови
-
Џинови
-
Главоња
-
Џинови
-
Џинови
-
Џинови
-
Џинови
-
Трабукеироси
-
Трабукеироси
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Costa, Roger. «Quin és l'origen de la tradició gegantera a Catalunya?». Sàpiens [Barcelona], núm. 70 (agost 2008), pp. 5. ISSN 1695-2014.
Литература
[уреди | уреди извор]- Aparicio Aparicio, Javier; Breto Guallar, Concepción; Calvo Hermida, Ricardo. Unidades Didácticas de Cultura Popular Aragonesa 3. El Verano. (Asociación de Gaiteros de Aragón edición). Zaragoza. 2000. ISBN 978-84-607-0374-7..
Видео
[уреди | уреди извор]Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Agrupació de colles de geganters de Catalunya
- Coordinadora de Geganters de Barcelona Архивирано на сајту Wayback Machine (25. мај 2021)
- Coordinadora de colles de geganters de les comarques gironines Архивирано на сајту Wayback Machine (16. октобар 2009)
- Coordinadora de les colles de geganters i grups de grallers comarques meridionals de Catalunya
- Coordinadora de Colles de Gegants i Bestiari de Ciutat Vella de Barcelona
- Gigantes del Casco Viejo de Pamplona - Iruñeko Alde Zaharreko Erraldoiak
- Comparsa de gigantes y cabezudos de Donostia-San Sebastián
- Círculo Internacional de Amigos de los Gigantes
- Agenda de Actos de Gigantes y Cabezudos en España
- Fiestas populares locales
- Geganters de Vallgorguina (ES) Архивирано на сајту Wayback Machine (28. јануар 2011)
- Gigantes de Pamplona
- Gigantes de Vilanova i la Geltrú (de 1709)
- Gigantes de Ayerbe (Huesca)
- Papagüevos Las Palmas (Canarias España)
- Asociación de Amigos de los Gigantes de Camarzana de Tera
- Gigantes y Cabezudos Capitonis Durii de Zamora