Karlovi Vari
Karlovi Vari Karlovy Vary | |||
---|---|---|---|
Mesto | |||
![]() zračni posnetek Karlovih Varov | |||
| |||
Geografska lega Karlovih Varov na Češkem | |||
Koordinati: 50°13′50″N 12°52′21″E / 50.23056°N 12.87250°E | |||
Država | ![]() | ||
Okraj | Karlovarski okraj | ||
Ustanovitev | 1349 | ||
Upravljanje | |||
• Županja | Andrea Pfeffer Ferklová | ||
Površina | |||
• Skupno | 59,08 km2 | ||
Nadm. višina | 447 m | ||
Prebivalstvo (2024-01-01)[1] | |||
• Skupno | 49.353 | ||
• Gostota | 840 preb./km2 | ||
Časovni pas | UTC+1 (CET) | ||
• Poletni | UTC+2 (CEST) | ||
Poštne številke | 360 01, 360 06, 360 07, 360 17, 360 18, 364 64 | ||
Spletna stran | www |
![]() | |
Unescova svetovna dediščina | |
---|---|
Del | Veliki zdraviliški kraji Evrope[2] |
Lega | Okres Karlovy Vary, Q89408268, Češka |
Koordinati | 50°13′50″N 12°52′21″E / 50.23056°N 12.87250°E{{#coordinates:}}: ne more imeti več kot ene primarne značke na stran |
Površina | 59,08 km² |
Vpis | (Neznano zasedanje) |
Spletna stran | mmkv |
Karlovi Vari (češko Karlovy Vary, nemško Karlsbad) so znano zdraviliško mesto na zahodu Češke, sedež istoimenskega okraja. Danes ima mesto okoli 49.000 prebivalcev. Nahaja se na sotočju rek Ohře in Teple.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Naselje je ime dobilo po češkemu kralju Karlu IV., ki je bil tudi cesar svetega rimskega cesarstva. Ta je dal na kraju številnih vrelcev vroče termalne vode ustanoviti naselbino v 14. stoletju, ki je hitro zrasla v mesto. Zlasti v 19. stoletju so bili Karlovi Vari priljubljena turistična destinacija evropske aristokracije in drugih pomembnežev. Hitra rast mesta se je zaključila z začetkom prve svetovne vojne. Po žametni revoluciji leta 1989 je mesto znova postalo eno od čeških najpomembnejših turističnih središč.
Karlovi Vari danes
[uredi | uredi kodo]Karlovi Vari so danes med najbolj obiskanimi kopališkimi središči na Češkem, hkrati pa se s kar šestnajstimi termalnimi izviri uvrščajo med največje zdraviliško-kopalne centre v Evropi. Leta 2021 je bilo mesto vpisano na Unescov seznam svetovne kulturne dediščine, tako zaradi termalnih izvirov in kopališč, kot zaradi historične kopališke arhitekture iz obdobja od 18. do 20. stoletja. Zgodovinsko središče mesta s kopališči in pokritimi kolonadami je dobro ohranjeno in je zaščiteno kot češki kulturni spomenik.
Pobratena mesta
[uredi | uredi kodo]Karlovi Vari so pobrateni z:[3]
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Population of Municipalities – 1 January 2024«. Czech Statistical Office. 17. maj 2024.
- ↑ https://en.unesco.org/news/five-sites-arab-and-europe-regions-inscribed-unescos-world-heritage-list; datum pridobitve: 24 julij 2021.
- ↑ »Zahraniční vztahy« (v češčini). City of Karlovy Vary. Pridobljeno 2. julija 2023.
Viri
[uredi | uredi kodo]- »Carlsbad«, Southern Germany and Austria (2nd izd.), Coblenz: Karl Baedeker, 1871, OCLC 4090237, OL 20619468M
- John, Merrylees (1886). Carlsbad and its Environs. S. Low, Marston, Searle, & Rivington.
- »Carlsbad«, Guide through Germany, Austria-Hungary, Switzerland, Italy, France, Belgium, Holland, the United Kingdom, Spain, Portugal, &c (9th izd.), Berlin: J.H. Herz, 1908, OCLC 36795367, OL 6607948M
- Enciklopedija Britannica (v angleščini). Zv. 5 (11. izd.). 1911. str. 346. .
- »Carlsbad«, Austria-Hungary (11th izd.), Leipzig: Karl Baedeker, 1911, OL 18759934M
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Uradna spletna stran (angleško) pridobljeno 13. julija 2024