Vzduch
Tomuto článku alebo sekcii chýbajú odkazy na spoľahlivé zdroje, môže preto obsahovať informácie, ktoré je potrebné ešte overiť. Pomôžte Wikipédii a doplňte do článku citácie, odkazy na spoľahlivé zdroje. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Atmosphere_gas_proportions.svg/220px-Atmosphere_gas_proportions.svg.png)
Vzduch je názov zmesi plynov v atmosfére Zeme. Stlačený vzduch v tlakových nádobách sa používa ako dýchací plyn. Čistý vzduch je rovnorodá zmes. Zem obklopuje asi 100 kilometrov vysoká vrstva vzduchu. Prírodný vzduch (z atmosféry) obsahuje takmer vždy aj vodné pary. Nazýva sa preto aj vlhký vzduch. Množstvo vodnej pary vo vzduchu určuje vlhkosť vzduchu. Vzduch ktorý neobsahuje žiadnu vodnú paru sa nazýva suchý vzduch, toto môže byť napríklad technicky pripravený vzduch.
Zloženie
[upraviť | upraviť zdroj]Plyn | Objem | |
---|---|---|
Názov | Značka | Podiel v % |
Dusík | N2 | 78,084 |
Kyslík | O2 | 20,946 |
Argón | Ar | 0,934 |
Oxid uhličitý | CO2 | 0,041361 |
Neón | Ne | 0.001818 |
Hélium | He | 0.000524 |
Metán | CH4 | 0.000187 |
Kryptón | Kr | 0.000114 |
Mimo suchého vzduchu | ||
Vodná para | H2O | 0-3 |
Obsahuje stopové množstvá nasledovných látok:
- oxid siričitý (SO2)
- vodík (H2)
- oxid dusný (N2O)
- xenón (Xe)
- ozón (O3)
- oxid dusičitý (NO2)
- jód (I2)
- oxid uhoľnatý (CO)
- amoniak (NH3)
- radón (Rn)
Vlastnosti suchého vzduchu
[upraviť | upraviť zdroj]Fyzikálne vlastnosti vzduchu pri 0 °C a 101 325 Pa
Vlastnost | Symbol | Jednotka | Hodnota |
---|---|---|---|
Molárna hmotnosť | Mm | g/mol | 28,96 |
Molárný objem | Vm | dm³/mol | 22,40 |
Plynová konštanta | r | J/kg/K[1] | 287,10 |
Hustota | ρ0 | kg/m³ | 1,29 |
Merná tepelná kapacita (0 °C) | c | kJ/kg/K | 1,01 |
Izoentropický exponent | κ | [-] | 1,40 |
Teplota topenia | tt | °C | -213,4 |
Teplota varu | tv | °C | −194,5 |
Vzduch a filozofia
[upraviť | upraviť zdroj]Anaximandros tvrdil, že sa látka plodiaca od večnosti teplo a chlad pri vzniku tohto sveta oddelila a že z nej okolo vzduchu, ktorý obklopuje zem, vyrástla akási ohnivá guľa ako kôra okolo stromu. Keď sa potom táto guľa roztrhla a rozdelila do rozličných kruhovitých pásov, vznikli slnko, mesiac a hviezdy.[2]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ IBLER, Zbyněk et al. 2002, str. 70.
- ↑ Vzduch (anaximandros)-e [online] FILIT.Dostupné online.