Drozdovité
Drozdovité | |
drozd plavý (Turdus philomelos) | |
Vedecká klasifikácia | |
---|---|
Vedecký názov | |
Turdidae Rafinesque, 1815 | |
Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku | |
Drozdovité (lat. Turdidae) sú čeľaď vtákov z radu vrabcotvaré (=spevavce).
Do čeľade drozdovité patrí 16-20 rodov, staršie čeľaď zahŕňala viac (konkrétne zhruba trikráttoľko) rodov. Väčšina z týchto 16-20 rodov sa po slovensky volá drozd (pričom ale názvom drozd sa staršie označujú aj rody Myophonus, Monticola a Copsychus, ktoré dnes už nepatria medzi týchto 16-20 rodov). V niektorých starších systémoch je namiesto čeľade drozdovité (lat. Turdidae) podčeľaď drozdorodé (=drozdy; lat. Turdinae), ktorá je zaradená do čeľade muchárovité (staršie: muchárikovité; lat. Muscicapidae). V súčasnom systéme je podčeľaď drozdorodé vymedzená inak - je to podčeľaď dnešnej čeľade drozdovité. Podrobnosti pozri v kapitole Systematika.
Výskyt a životný priestor
[upraviť | upraviť zdroj]Vyskytuje sa po celom svete okrem Antarktídy a Arktídy - porov. v kapitole Systematika.
Na Slovensku sa z tejto čeľade vyskytujú len niektoré druhy z rodu Turdus, najmä drozd plavý, drozd čierny, drozd čvíkotavý a drozd kolohrivec, a ojedinele druh drozd jarabý (Zoothera dauma) z rodu Zoothera. [1][2]
Životný priestor tohto druhu siaha od hustých lesov po lúky, pričom sa zvyčajne vyhýba suchému prostrediu. [chýba zdroj]
Charakteristika [3]
[upraviť | upraviť zdroj]Nasledujúci opis sa vzťahuje na čeľaď v jej dnešnom, t.j. najužšom, rozsahu plus rody Myophonus, Brachypteryx, Heinrichia a Alethe.
Do čeľade patria malé až stredne veľké väčšinou sťahovavé vtáky. Dlhé sú okolo 13 - 30 cm a vážia okolo 15 - 125 g (rod Myophonus však býva dlhší a ťažší). Sfarbené sú väčšinou na hnedo, mnohé sú fŕkané a bodkované a často majú jemnú kresbu. Niektoré sú však čierne, niektoré modré a niektoré viacfarebné - farby potom siahajú od modrej po oranžovú. Stavba tela je často prispôsobená prostrediu - napr. sťahovavé druhy majú dlhšie a končistejšie krídla než stále druhy a drozd skalný má dlhý zobák, aby mohol lepšie loviť dážďovky, ktorými sa živí. Drozdovité sa pohybujú dobre po zemi aj stromoch. Väčšina druhov má relatívne dlhé nohy, ktoré im umožňujú rýchly beh, chodenie i skákanie po zemi. Mnohé drozdovité, najmä tie, ktoré žijú v otvorených biotopoch, sú známe tým, že sú dobrí speváci.
Drozdovité sú väčšinou teritoriálne a monogamné vtáky. Samec vždy najprv nájde vhodné teritórium. Keď ho získa, spevom priláka samicu. Samica potom postaví hniezdo a vysedí vajcia, zatiaľ čo samec háji teritórium.
Jednotlivé druhy majú rôzne umiestnenie hniezd - môžu byť na zemi, na strome alebo v dutine stromu. Aj tvary hniezd sa rôznia, ale väčšinou má hniezdo hlboký miskovitý tvar a je postavené zo suchých listov, stoniek a konárikov.
Drozdovité konzumujú najmä bezstavovce (niektoré drozdy majú rady dážďovky, iné zas slimáky a pod.), drobné plazy, dužinaté plody a semená. Niektoré druhy (napr. drozd červenkastý, drozd čvíkotavý) vytvárajú voľné kŕdle, v ktorých lietajú za potravou, najmä v čase keď sú kríky obrastené dužinatými plodmi.
Systematika
[upraviť | upraviť zdroj]Súčasný systém
[upraviť | upraviť zdroj]Súčasný systém recentných rodov čeľade drozdovité je takýto (stav január 2022):[4][5][6][7][8][3][9][10]
čeľaď drozdovité (Turdidae):
- podčeľaď Myadestinae:
- (bez mena):
- (bez mena):
- rod Stizorhina - drozdovec/hrdzáň -- niekedy sa považuje za súčasť rodu Neocossyphus; vyskytuje sa v Afrike
- rod Neocossyphus - drozdovec/hrdzáň -- vyskytuje sa v Afrike
- rod Pinarornis - tmavoskaliar -- do roku 2020 zaraďovaný do čeľade muchárovité; vyskytuje sa v južnej Afrike
- rod Myadestes - drozdovec/klarín -- vrátane bývalého rodu Phaeornis; vyskytuje sa v Amerike
- podčeľaď drozdorodé (Turdinae) [v užšom, t.j. novšom zmysle]:
- (bez mena) -- tieto rody sa vyskytujú v Amerike:
- rod Ixoreus - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera
- rod Ridgwayia - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera
- rod Cichlopsis - drozd
- rod Entomodestes - drozd
- rod Hylocichla - drozd
- rod Catharus - drozd
- rod Zoothera v širšom zmysle - drozd -- vyskytuje sa v Ázii a Austrálii:
- rod Geokichla - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera; vyskytuje sa v Ázii a Afrike
- rod Turdus v širšom zmysle - drozd:
- rod Psophocichla - drozd -- vyskytuje sa v Afrike
- rod Otocichla - drozd -- vyskytuje sa v Číne a Vietname
- rod Turdus v užšom zmysle - drozd/ drozd+trskota+čvíkota+kolohrivec -- vrátane bývalých rodov Cataponera[11], Platycichla, Nesocichla a Cichlherminia; vyskytuje sa po celom svete
- (bez mena):
- rod Chlamydochaera - kočo/kochoa/sabažan: v minulosti zaraďovaný do čeľade húseničiarkovité (Campephagidae); vyskytuje sa na Borneu
- rod Cochoa - kočo/kochoa; vyskytuje sa v Ázii
- (bez mena) -- tieto rody sa vyskytujú v Amerike:
Vysvetlivka: Za prvou pomlčkou sú vždy uvedené slovenské názvy. Znak / oddeľuje úplné synonymá.
Staršie systémy
[upraviť | upraviť zdroj]Zhruba od 90. rokov 20. storočia do roku 2010 sa do čeľade drozdovité (Turdidae) okrem vyššie uvedených rodov často zaraďovali aj nasledujúce rody dnes patriace do čeľade muchárovité (=muchárikovité; lat. Muscicapidae):
- rod Myophonus (=Myiophoneus) - hvízdač/drozd
- rod Brachypteryx v širšom zmysle - kratokrídlec:
- rod Heteroxenicus - hvezdáčik/kratokrídlec
- rod Brachypteryx v užšom zmysle - kratokrídlec/slávik
- rod Heinrichia - heinrichia/kratokrídlec -- do 80. rokov niekedy zaraďovaný ako súčasť rodu Brachypteryx
- rod Alethe v širšom zmysle - ryšavec/drozdík:
- rod Alethe v užšom zmysle - aleta/drozdík/ryšavec
- rod Chamaetylas (=Pseudalethe) - drozdík/ryšavec
- prípadne aj: rod Monticola v širšom zmysle - skaliar:
- rod Pseudocossyphus - skaliar
- rod Monticola v užšom zmysle - skaliar/drozd
Ojedinele sa v uvedenom období do čeľade drozdovité radil aj rod Kakamega (po slovensky podrastník/kakamežan), ktorý dnes patrí do čeľade podrastníkovité (lat. Modulatricidae). [3][12][7][13][14][15][5][9]
V druhej polovici 20. storočia (sčasti ešte do začiatku 21. storočia) sa do čeľade drozdovité zaraďovala popri rodoch, ktoré sú v nej obsiahnuté dnes (s výnimkou rodu Chlamydochaera), aj väčšina rodov z dnešnej čeľade muchárovité (vrátane už spomínaných rodov Myophonus, Brychypteryx, Heinrichia, Alethe, Monticola) a staršie aj niekoľko rodov z iných dnešných čeľadí. Konkrétne do čeľade drozdovité patrili popri jej dnešnom obsahu aj tieto rody:
- všetky rody z dnešného tribusu Copsychini (plus rod Namibornis) podčeľade muchárorodé (Muscicapinae) čeľade muchárovité, t. j.:
- rod Alethe v užšom zmysle - aleta/drozdík/ryšavec -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Cercotrichas v širšom zmysle - žltorítka:
- rod Erythropygia - žltorítka/spevák/červenáčik -- vrátane alternatívneho rodu Tychaedon
- rod Cercotrichas v užšom zmysle - žltorítka
- rod Copsychus v širšom zmysle - šáma/šama:
- rod Saxicoloides - šáma/šama/pŕhľaviarovka/kroviar
- rod Trichixos - šáma/šama
- rod Kittacincla - šáma/šama
- rod Copsychus v užšom zmysle - šáma/šama/drozd
- rod Namibornis - muchár/namibka -- dnes alternatívne zaraďovaný ako súčasť rodu Melaenornis (muchár)
- všetky rody z dnešnej podčeľade pŕhľaviarorodé (Saxolinae) čeľade muchárovité okrem rodov Ficedula, Leonardina a Vauriella (=Rhinomyias), t. j.:
- rod Pinarornis - tmavoskaliar -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Myophonus (=Myiophoneus) - hvízdač/drozd -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Brachypteryx v širšom zmysle:
- rod Sholicola - niltava/modravec -- tento rod dnes patrí do podčeľade niltavorodé (Niltavinae) čeľade muchárovité; alternatívne sa Sholicola dnes považuje za súčasť rodu Myiomela
- rod Heinrichia - heinrichia/kratokrídlec -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Heteroxenicus - hvezdáčik/kratokrídlec -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Brachypteryx v užšom zmysle - kratokrídlec/slávik-- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Cinclidium v širšom zmysle - modravec/indigovec:
- rod Enicurus - vidličiarka/vidlochvostnáč
- rod Irania - iránka/slávik
- rod Hodgsonius - slávik/kresáč/hôrnik -- dnes je súčasťou rodu Luscinia v najužšom zmysle
- rod Erithacus v širšom zmysle - slávik:
- rod Luscinia v širšom zmysle - slávik:
- rod Larvivora v širšom zmysle - slávik -- tento rod bol v druhej polovici 20. stor. sčasti zaraďovaný do rodu Luscinia v širšom zmysle:
- rod Stiphrornis - bieloškvrnka/bieloškvrnavec -- tento rod dnes patrí do podčeľade Cossyphinae (pozri nižšie)
- rod Erithacus v užšom zmysle - červienka/slávik -- tento rod dnes patrí do podčeľade Cossyphinae (pozri nižšie)
- rod Saxicola - pŕhľaviar
- rod Campicoloides - skaliarik/pŕhľaviar -- niekedy považovaný za súčasť buď rodu Saxicola alebo rodu Oenanthe
- rod Oenanthe - skaliarik
- rod Cercomela - skaliarik -- namiesto tohto rodu majú niektorí autori:
- rod Emarginata - skaliarik
- rod Pinarochroa - skaliarik
- časť rodu Oenanthe - skaliarik
- rod Thamnolaea - skaliarik
- rod Myrmecocichla - skaliarik
- rod Monticola v širšom zmysle - skaliar -- rod už bol spomenutý vyššie:
- rod Pseudocossyphus - skaliar
- rod Monticola v užšom zmysle - skaliar/drozd
- rod Phoenicurus v širšom zmysle - žltochvost:
- rod Adelura - žltochvost
- rod Chaimarrornis - žltochvost/kresáč
- rod Rhyacornis - žltochovost/kresáč
- rod Phoenicurus v užšom zmysle - žltochvost
- všetky rody z dnešnej podčeľade akalatorodé (Cossyphinae; = Erithacinae) čeľade muchárovité, t. j.:
- rod Chamaetylas (=Pseudalethe) - drozdík/ryšavec -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Cichladusa - palmovník/ranospevák
- rod Sheppardia - akalat -- druhy tohto rodu boli v minulosti rozdelené medzi rody Alethe v širšom zmysle, Erithacus v širšom zmysle a Cossypha v širšom zmysle
- rod Cossypha v širšom zmysle:
- rod Xenocopsychus - braliarik
- rod Dessonornis (= Caffrornis, [nevhodne] Callene) - akalat/červenáčik
- rod Oreocossypha - bieloškvrnka/akalat/červenáčik
- rod Cossyphicula - bieloškvrnka/akalat/červenáčik
- rod Cossypha v užšom zmysle - drozdík/akalat/červenáčik
- rod Pogonocichla v širšom zmysle - bieloškvrnka/bieloškvrnavec:
- rod Swynnertonia - bieloškvrnka/bieloškvrnavec
- rod Pogonocichla v užšom zmysle - bieloškvrnka/bieloškvrnavec/červenáčik
- niekoľko rodov, ktoré dnes patria do iných čeľadí než drozdovité či muchárovité, a to:
- rod Chaetops - skalovec/spevák
- rod Drymodes - kriačinár
- rod Zeledonia - zeledónka/horárik
- rod Modulatrix - podrastník
- rod Kakamega - podrastník/kakamežan -- rod už bol spomenutý vyššie
- rod Amalocichla - pitovec
U niektorých autorov v druhej polovici 20. storočia čeľaď drozdovité (Turdidae) vôbec neexistovala a jej obsah bol súčasťou čeľade muchárovité (Muscicapidae), a to spravidla ako podčeľaď drozdorodé (Turdinae) v širšom, t.j. staršom zmysle. Rozsah tejto podčeľade Turdinae v širšom zmysle sa menil rovnako ako sa menil vyššie spomínaný rozsah čeľade Turdidae, t.j. na konci 20. storočia podčeľaď Turdinae v širšom zmysle zahŕňala rody z dnešnej čeľade drozdovité okrem rodu Chlamydochaera ale vrátane rodov Myophonus, Brychypteryx, Heinrichia, Alethe a prípadne Monticola, zatiaľ čo zhruba do 80. rokov 20. stor. podčeľaď Turdinae v širšom zmysle zahŕňala aj vyššie spomínané ďalšie rody z dnešnej čeľade muchárovité a prípadne ďalších dnešných čeľadí (žltorítka, šáma, slávik, skalovec atď.).[17][18][19][20][21][22][15][13][23][14][10][5][9][2][24][25]
Zdroje
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ KRUMPÁL, Miroslav. Veľká kniha živočíchov : viac ako 1600 farebných ilustrácií. Prvé. vyd. Bratislava : Príroda, 2019. 344 s. ISBN 978-80-551-6883-8.
- ↑ a b Slovenské menoslovie vtákov (Aves) fauny ČSFR (dokončenie). In: Kultúra slova 10 1990, S. 342 a nasl. [1]
- ↑ a b c Vták - unikátny obrazový sprievodca. Bratislava: Ikar. 2008 (preklad: M. Bohuš, slovenské názvoslovie: B. Matoušek). S.436-440
- ↑ IOC World Bird List - v11.2 [2]
- ↑ a b c Slovenské mená vtákov sveta (verzia z 27. 1. 2018 a 13. 8. 2020)[3]
- ↑ MUSCICAPOIDEA II [online]. jboyd.net, [cit. 2022-01-16]. Dostupné online.
- ↑ a b Kompletna lista ptaków świata [online]. listaptakow.eko.uj.edu.pl, [cit. 2022-01-16]. Dostupné online.
- ↑ Quickdev. H&M4 Checklist family by family - The Trust for Avian Systematics [online]. aviansystematics.org, [cit. 2022-01-16]. Dostupné online.
- ↑ a b c KOVALIK ET AL.. Slovak bird names [online]. vtaky.page.tl, cca. 2008, [cit. 2022-01-17]. Dostupné online. (najmä podstránky "Názvoslovie vtákov" - č. 8 a 9)
- ↑ a b SANGSTER, G. et al. Multi-locus phylogenetic analysis of Old World chats and flycatchers reveals extensive paraphyly at family, subfamily and genus level (Aves: Muscicapidae). In: Molecular Phylogenetics and Evolution Volume 57, Issue 1, October 2010, str. 380-392 [4] Archivované 2021-12-09 na Wayback Machine
- ↑ Reeve et al. 2022 [5]
- ↑ staršie verzie IOC World Bird List, najmä 7.1 a 4.1 [6], 3.3 (2013) [7]
- ↑ a b Passeriformes. In: Sibley's Classification of Birds (by Eric Salzman Birding, December, 1993) [8]
- ↑ a b Avibase - The World Bird Database - Historical comparisons [online]. avibase.bsc-eoc.org, [cit. 2022-01-16]. Dostupné online. (najmä staršie vydania Howard and Moore Checklist)
- ↑ a b MONROE, B.L., SIBLEY, C.G. A World Checklist of Birds. Yale University Press. 1993. S. 218-225
- ↑ https://www.avionary.info/explandict/tarsiger-cyanurus/
- ↑ drozdovité. In: Malá encyklopédia biológie. 1975, S. 105
- ↑ AMES, P. L. The application of syringeal morphology to the classification of the Old World Insect Eaters (Muscicapidae). In: Bonner Zoologische Beiträge Heft 1—3, 26, 1975 [9]
- ↑ STÖCKER, F. W. et al. Biologie Band I A-Me.S. 209, 277
- ↑ PARKER, S. P. et al. Synopsis and Classification of Living Organisms, zv. 2., NY: McGraw-Hill 1982 S. 1003
- ↑ Drosseln. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1.
- ↑ GRZIMEK, B. ed. Het leven der dieren. Uitgeverij Het Spectrum, Utrecht/Antwerpen: 799 pp.. , zv. IX, Vogels 3. 1974, S. 638, citované in: Brands, S.J. (ed.), 1989-present. The Taxonomicon. Universal Taxonomic Services, Zwaag, The Netherlands. [10]
- ↑ CLEMENT, Peter. Robins and Chats. [s.l.] : Bloomsbury Publishing, 2016. 688 s. Dostupné online. ISBN 978-1-4081-5596-7. S. 32.
- ↑ vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 93/1999 o chránených rastlinách a chránených živočíchoch a o spoločenskom ohodnocovaní chránených rastlín, chránených živočíchov a drevín
- ↑ ZUCCON, D. Taxonomic notes on some Muscicapidae. In: Bulletin of the British Ornithologists' Club. 2011 131(3) [11] S. 196-198
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Drozdovité
Wikidruhy ponúkajú informácie na tému Drozdovité