Životné prostredie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Fr%C3%BChlingslandschft_Aaretal_Schweiz.jpg/220px-Fr%C3%BChlingslandschft_Aaretal_Schweiz.jpg)
Životné prostredie (odborne environment[1]) je všetko, čo vytvára prirodzené podmienky existencie organizmov vrátane človeka a je predpokladom ich ďalšieho vývoja. Jeho zložkami sú najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda i samotné organizmy[2].
Iná definícia hovorí, že životné prostredie je „súbor všetkých činiteľov, s ktorými prichádza do styku živý subjekt, a ktorými je obklopený. Všetko, na čo subjekt priamo i nepriamo pôsobí. Subjektom môže byť organizmus, populácia, človek i celá ľudská spoločnosť. Väčšinou sa pojem životné prostredie chápe ako životné prostredie človeka.“[3]
Termín začal používať Jakob Johann von Uexküll.
Zložky životného prostredia
[upraviť | upraviť zdroj]Jeho zložkami sú najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda, organizmy. Vo funkčnom ponímaní je životné prostredie súhrn materiálnych zložiek sveta, prírodných i umelo vytvorených, v ktorých a za pomoci ktorých si človek uspokojuje svoje materiálne a duchovné potreby, čím ich mení, pretvára a súčasne vytvára materiálne podmienky svojho ďalšieho života a života budúcich generácií. Životné prostredie je jednou z určujúcich zložiek kvality života spoločnosti[4].
Životné prostredie sa delí na nasledovné zložky:
- neživé (anorganické) zložky
- živé (organické) zložky
Štúdiom vzťahov organizmov a životného prostredia všeobecne sa zaoberá ekológia, prípadne environmentalistika.
Vzťah človeka k životnému prostrediu
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Air_pollution_by_industrial_chimneys.jpg/220px-Air_pollution_by_industrial_chimneys.jpg)
Vzájomné pôsobenie ľudí a ich životného prostredia je veľmi mnohostranné. V priebehu dejín ľudského rodu dochádzalo postupne k oslabovaniu tejto bezprostrednej závislosti. Ľudia narušovali okolité prostredie už veľmi dávno. Jedna z hypotéz sa napríklad zaoberala vplyvom človeka na vyhynutie veľkých pleistocenných cicavcov. K ešte rozsiahlejšiemu pozmeneniu došlo v neolite, kedy sa človek začal živiť činnosťou, ktorá priamo predpokladala udržovanie umelého životného prostredia – poľnohospodárstvom. Dlhý čas potom však stále existovali oblasti prakticky nedotknuté ľudskou aktivitou – ekuména hlavne v dôsledku nedokonalej dopravy netvorila súvislú oblasť ako dnes, ale rozpadala sa do mnohých oblastí osídlenia, vzájomne značne vzdialených. Aj v tejto dobe existovali oblasti so značným ľudským vplyvom – napr. na území Česka bolo územie na konci stredoveku viac odlesnené ako dnes.
K zásadnej zmene dochádza v čase priemyselnej revolúcie, kedy ľudia začali využívať mnoho rôznych prírodných zdrojov (uhlie, ropa), osídľovať dosiaľ neosídlené oblasti a znečisťovať prostredie cudzorodými látkami. To malo za následok vyhynutie mnohých živočíšnych aj rastlinných druhov a zdravotné problémy ľudí, žijúcich v najviac znečistených oblastiach (napr. české Mostecko v 80. rokoch 20. storočia).
S rozvojom vedy a techniky sa stáva stále obtiažnejšou úlohou predpoveď dôsledkov ľudských činností na životné prostredie. V súčasnosti napríklad prebiehajú debaty o podiele človeka na globálnych zmenách klímy.
V Los Angeles sú usporadúvané tzv. "toxické výlety".[5]
Hodnotenie stavu životného prostredia v globálnej miere
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Sugarcane_Deforestation%2C_Bolivia%2C_2016-06-15_by_Planet_Labs.jpg/220px-Sugarcane_Deforestation%2C_Bolivia%2C_2016-06-15_by_Planet_Labs.jpg)
Zatiaľ najkomplexnejšie hodnotenie životného prostredia na Zemi bolo výsledkom projektu Millennium Ecosystem Assessment („Hodnotenie ekosystémov na prelome tisícročí“)[6], na ktorom sa podieľalo asi 1400 expertov z celého sveta. Jeho výsledkom bolo publikovanie mnohých štúdií zameraných na biodiverzitu, dezertifikáciu, priemysel a pod. a súhrnná správa „Ekosystémy a ľudský blahobyt“. Tá konštatuje, že ľudia zmenili za posledných 50 rokov ekosystémy na Zemi viac než kedykoľvek v dejinách ľudstva a že zvýšenie životnej úrovne ľudí prebehlo za cenu poškodenia 60 % globálnych ekosystémov. Správa ďalej uvádza, že poškodzovanie ekosystémov predstavuje prekážku pre zníženie chudoby pre dosiahnutie potravinovej bezpečnosti.[7]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ environment. In: Slovník súčasného slovenského jazyka. Ed. Alexandra Jarošová, Klára Buzássyová. Zväzok A – G. Bratislava : Veda, 2006. 1134 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0932-4.
- ↑ Zákon č. 17/1992 Zb. z 5. decembra 1991 o životnom prostredí v znení ďalších predpisov č. 127/1994 Z.z. , č. 287/1994 Z.z., č. 171/1998 Z.z., č. 211/2000 Z.z. [online]. zakonysr.sk, [cit. 2009-03-31]. Dostupné online. Archivované 2009-04-26 z originálu.
- ↑ Význam slova Životní prostředí [online]. priroda.cz, [cit. 2009-03-31]. Dostupné online.
- ↑ Životné prostredie, Slovenská terminologická databáza [online]. data.juls.savba.sk, 02.05.2008, rev. 2011-08-29, [cit. 2011-08-30]. Dostupné online.
- ↑ VIDEO: Toxické výlety do znečištěných čtvrtí jsou atrakcí Los Angeles [online]. [Cit. 2008-08-19]. Dostupné online.
- ↑ Millennium Ecosystem Assessment
- ↑ Miroslav Šuta: Co nám Země dává zadarmo aneb Ekosystémy a lidský blahobyt Archivované 2008-01-18 na Wayback Machine, respekt.cz
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]- Program OSN pre životné prostredie
- Ochrana prírody
- Ochrana životného prostredia
- Európska agentúra pre životné prostredie
- Environmental Performance Index
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Životné prostredie