Arheološko nalazište
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Egnazia_from_the_sky.jpg/200px-Egnazia_from_the_sky.jpg)
Arheološko nalazište ili lokalitet je mesto ljudske aktivnosti koje se može sagledati u koncentraciji artefakata i odbačenih sirovina. Svi nalazi sa jednog lokaliteta posmatraju se u okviru šire kulturne celine (kulturne grupe ili kompleksa), u cilju analize ljudske aktivnosti toga podneblja.
Proučavanje lokaliteta ne može otkriti više od jednog aspekta društvenog ponašanja. Za širu interpretaciju uzima se u obzir celokupna teritorija na kojoj je grupa funkcionisala. Teritorija godišnjeg dometa (home range), uključuje teritoriju na koju je zajednica nastanjivala i na kojoj se kretala tokom jednog vremenskog perioda. Teritorija obuhvata staništa, koji mogu biti: sezonska, tranzitna, ostave i sl.
U mobilnim zajednicama razlikujemo staništa na otvorenom i pećinska staništa. Kratke faze okupacije na lokalitetu definišu se preko rasporeda artefakata i kostiju unutar i oko nepokretnih struktura, da bi se uočilo postojanje ustaljenih šema. Ovim se bavi deo arheologije koji se naziva etnoarheologija.
- Kevin Grin, Uvod u arheologiju, Beograd 2003.